Àcid pentadecanoic
Substància química | tipus d'entitat química ![]() |
---|---|
Massa molecular | 242,225 Da ![]() |
Trobat en el tàxon | ésser humà, Leea guineense, Kenaf, regalèssia, Mitracarpus hirtus, pipa, Chlamydomonas reinhardtii, Abies pinsapo subsp. marocana, Acacia auriculiformis, Arbre del catxú, Acacia coriacea, Vachellia nilotica, Senegalia pennata, Agelas conifera, Agelas, Pipestela terpenensis, Aplysina fistularis, Aplysina lacunosa, Arbacia punctulata, Palmera d'areca, margaridoia perenne, Callyspongia fallax, Cinnamomum parthenoxylon, melonera, Dermonema abbottiae, Dicliptera roxburghiana, Erigeron philadelphicus, krill antàrtic, fajol, festuca alta, Ganoderma applanatum, Ganoderma tornatum, Gossypium hirsutum, Haminoea templadoi, Hoya australis, Hoya bandaensis, Hoya bella, Hoya cinnamomifolia, Hoya coronaria, Hoya crassipes, Hoya diversifolia, Hoya ovalifolia, Hoya fraterna, Hoya imperialis, Hoya lacunosa, Hoya latifolia, Hoya macrophylla, Hoya multiflora, Hoya obovata, Hoya pseudolanceolata, Hoya longifolia, Hoya shepherdii, herba del pastell, Lumbricus terrestris, Malvaviscus arboreus, mango comú, Mycale laevis, herba gatera, Piptostigma fugax, Populus tremuloides, Porphyra tenera, Proiphys amboinensis, Pseudosuberites, Saussurea involucrata, Sideritis taurica, Smenospongia aurea, Cervicornia cuspidifera, pa de gavina, dent de lleó, Tectitethya crypta, Tordylium apulum, Trèvol de prat, Tripneustes esculentus, Daphnia magna, Hypericum roeperianum, Streptomyces rochei, Streptomyces sundarbansensis, cua de guineu, Conillets, àrnica, arbre del paradís, Eucalyptus risdoni, menta de bou, Monascus purpureus, Osmerus mordax, Phycomyces blakesleeanus, pi insigne, Salpa thompsoni, aliguer, Ziziphora pedicellata, Senegalia mellifera, Corynocarpus laevigatus, àloe vera, Leea guineensis, Xestospongia muta, Vachellia farnesiana var. farnesiana, Chondrosia reniformis, estafisàgria, Salvia triloba, Caenorhabditis elegans, Rhodiola rosea, camamilla, Chamomilla recutita, Papaier, Garcinia dulcis, sarronets de pastor, Thymus capitatus, magraner, blat xeixa, cirerer, Murraya paniculata, tabaquera, gingebre, Ligusticum chuanxiong, Tetrapanax papyrifer, Chia, Lli, Vitis vinifera, Sideritis syriaca, Salvia fruticosa, Conioselinum anthriscoides, Ligusticum striatum, Staphisagria macrosperma, Myrmekioderma rea, Stuckenia pectinata, Cyperus erectus, Persicaria minor, Thymbra capitata, Eucalyptus risdonii, Hoya tsangii, Persicaria hydropiperoides, Festuca rubra, Chamaenerion dodonaei i Epilobium dodonaei ![]() |
Rol | metabòlit primari ![]() |
Estructura química | |
Fórmula química | C₁₅H₃₀O₂ ![]() |
![]() | |
SMILES canònic | Model 2D CCCCCCCCCCCCCCC(=O)O ![]() |
Identificador InChI | Model 3D ![]() |
Propietat | |
Punt de fusió | 53 °C ![]() |
L'àcid pentadecanoic (anomenat també, de forma no sistemàtica, àcid pentadecílic) és un àcid carboxílic de cadena lineal amb quinze àtoms de carboni, la qual fórmula molecular és . En bioquímica és considerat un àcid gras, i se simbolitza per C15:0
A temperatura ambient és un sòlid cristal·lí que fon a 52,3 °C. Bull a 257 °C a 100 mmHg.[1] Pot presentar-se en dues estructures cristal·lines. Una pertany al grup espacial A2/a, és monoclínica, la seva cel·la unitat té les arestes de longituds: a = 9,7240 Å, b = 4,9515 Å i c = 84,0224 Å; i angles α = 90° β = 125,3038° i γ = 90°.[2] L'altra és monoclínica i pertany al grup espacial C2/c, amb valors: a = 69,258 Å, b = 4,9556 Å i c = 9,7197 Å; i angles α = 90° β = 98,024° i γ = 90°.[3]
L'àcid pentadecanoic no sol ser sintetitzat pels animals, però es troba en petites quantitats en els productes lactis. Constitueix un 1,05 % del greix de la llet i un 0,43 % del greix de carn dels remugants.[2] S'ha identificat en el cafè, tant verd com torrat, en concentracions 0,38 ppm i 2,7 ppm, respectivament.[4]
Referències
- ↑ «Pentadecanoic acid W433400». Sigma-Aldrich. [Consulta: 6 febrer 2018].
- ↑ 2,0 2,1 Pubchem. «PENTADECANOIC ACID» (en anglès). pubchem.ncbi.nlm.nih.gov. [Consulta: 6 febrer 2018].
- ↑ Bond, Andrew D. «On the crystal structures and melting point alternation of the n-alkyl carboxylic acids» (en anglès). New J. Chem., 28, 1, 12-01-2004, pàg. 104–114. DOI: 10.1039/b307208h. ISSN: 1369-9261.
- ↑ Flament, I.; Bessière-Thomas, Y. Coffee Flavor Chemistry (en anglès). John Wiley & Sons, 2002, p. 155. ISBN 9780471720386.