Appenzeller
![]() | Per a altres significats, vegeu «Benedictus Appenzeller». |
![]() | |
Tipus | formatge de llet de vaca, formatge de pasta premsada cuita i formatges suïssos ![]() |
---|---|
Certificat | DOP 1992 |
Origen | |
Regió | Appenzell |
País | Suïssa |
Localització | ![]() ![]() Appenzeller |
Característiques | |
Origen de la llet | Vaca |
Pasteuritzat | No |
Textura | Dura |
Dimensions | 30-33 cm |
Pes i forma | 6-8 kg |
Temps d'envelliment | 3-8 mesos |
Ingredients | llet de vaca ![]() |
L'appenzeller o appenzell és un formatge de pasta premsada cuita suís, especialitat dels cantons d'Appenzell (Appenzell Ausser-Rhoden i Appenzell Inner-Rhoden). Es tracta d'un formatge amb base de llet de vaca, de gust intens, fi i característic.
Història
Es troben traces d'aquest formatge en documents de fa més de 700 anys.
Elaboració
El medi prealpí intacte i les herbes reputades de la regió afavoreixen l'obtenció d'aquest formatge que forma part del patrimoni de l'appenzell. Es produeix en unes 80 formatgeries dels pobles d'aquests cantons i en una part dels cantons de Sankt Gallen i Turgòvia. El formatge s'afina durant almenys tres mesos. El seu gust potent el rep gràcies al fregament amb una salmorra a base de plantes anomenada sulz, i d'una recepta secreta. Les moles d'Appenzeller pesen entre 6,2 i 8 kg i tenen un diàmetre de 30 a 33 cm. Per obtenir aquestes moles calen uns 80 litres de llet.
Hi ha tres varietats:
- Clàssic : afinat entre 3 i 4 mesos. L'etiqueta és blava i vermella.
- Surchoix : afinat de 4 a 6 mesos, amb un gust més accentuat. L'etiqueta és daurada.
- Extra : afinat entre 6 i 8 mesos. L'etiqueta és negra.
Comercialització
Es produeixen al voltant de 10 mil tones de formatge a l'any. La meitat s'exporta, majoritàriament a Alemanya i es comercialitza sota la denominació Appenzeller Switzerland per l'Appenzeller Käse.
Enllaços externs
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- Web L'Appenzeller
- L'Appenzeller al web fromagesdesuisse.com Arxivat 2009-02-01 a Wayback Machine.