Dosquers
| ||||
Localització | ||||
---|---|---|---|---|
| ||||
Estat | Espanya | |||
Comunitat autònoma | Catalunya | |||
Província | província de Girona | |||
Comarca | Garrotxa | |||
Municipi | Maià de Montcal ![]() | |||
Població humana | ||||
Població | 8 (2009) ![]() | |||
Geografia | ||||
Altitud | 154 m ![]() | |||
Codi INE | 17098000300 ![]() | |||
Codi IDESCAT | 1709850003800 ![]() | |||
Dosquers (etimologia: Duobus queriis)[1] és un poble al municipi de Maià de Montcal (la Garrotxa), estès a la riba esquerra del Fluvià. Es formà al voltant del castell de Dosquers i l'església de Sant Martí de Dosquers, esmentada el 1245. L'antic municipi,[2] de 4,45 km², comprenia els veïnats d'Usall, de la Riera i Vila-rodona. En la divisió Territorial de Catalunya de 1936 fou inclòs en la comarca de l'Alt Empordà, però el 1937 en fou segregat i inclòs en la de la Garrotxa.[3]
La festa major de Dosquers se celebra per Sant Jaume, el mes de juliol. El 1934 l'escola del poble es va traslladar a un edifici fora del poble, i va estar en funcionament fins a 1971.[2]
Al sud del poble hi ha l'antic camí que unia Besalú amb Castelló d'Empúries.[4] Antigament es podia travessar el riu Fluvià per agafar un camí cap a Banyoles[2]
Dosquers fou municipi independent fins al 1969. Entre el 1846 i el 1847 havia estat unit a Cabanelles, juntament amb Pedrinyà. Pedrinyà va ser incorporat llavors a Crespià i Dosquers va restar independent, amb ajuntament propi. El 1969 va ser incorporat al terme de Maià de Montcal.[5]
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- ↑ Botet i Sisó, Joaquim. Geografia General de Catalunya. Província de Gerona. (en català), 1915-1918.
- ↑ 2,0 2,1 2,2 Olivé i Casademont, Dolors. Maià de Montcal i Dosquers (en català). Girona: Quaderns de la Revista de Girona, 2019. ISBN 978-84-15808-83-1.
- ↑ «Dosquers». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
- ↑ Madoz, Pascual. Diccionario geográfico-estadístico-histórico de España y sus posesiones de Ultramar (en castellà). VII, 1847.
- ↑ Burgueño, Jesús; Lasso de la Vega, Ferran. Història del Mapa Municipal de Catalunya (en català). Barcelona: Generalitat de Catalunya, Dir. Gral. Admin. Local, 2002. ISBN 84-393-5954-3.