Economia de Mauritània
Moneda | Ouguiya | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Organitzacions comercials | OMC, Unió Africana | ||||||
Estadístiques | |||||||
PIB nominal | 5.024.705.934,3369 $ ![]() ![]() | ||||||
PIB (en PPP) | 7 115 milions (2011) | ||||||
Rànquing PIB | 156è (2011) | ||||||
Taxa del PIB | 4% (2011) | ||||||
PIB per càpita | 2.000 (2011) | ||||||
PIB (PPP) per càpita | 3.958,06 dòlars Geary-Khamis ![]() ![]() | ||||||
PIB per sector | primari 17,8%, secundari 37,6%, terciari 44,6% (2011) | ||||||
Inflació | 7,5% (2011) | ||||||
Taxa de creixement real | 1,5 % ![]() ![]() | ||||||
Població sota el llindar de pobresa | 40% (2004) | ||||||
Força laboral | 1.318.000 (2011) | ||||||
Ocupació laboral per sector | primari 50%, Secundari 10%, Terciari 40% (2011) | ||||||
Taxa d'atur | 30 | ||||||
Indústries principals | processament de peix, producció de petroli, mineria (ferro, or i coure) | ||||||
Socis comercials | |||||||
| |||||||
| |||||||
Finances públiques | |||||||
Deute extern | 2 816 milions (2011) | ||||||
Ingressos | 1 370 milions (2011) | ||||||
Despeses | 1 423 milions (2011) | ||||||
Reserves totals | 873.822.720 $ ![]() ![]() | ||||||
Nota: dades monetàries en dòlars (US$) |
La meitat de la població de Mauritània encara depèn de l'agricultura i la ramaderia per la seva subsistència, encara que nòmades i grangers foren obligats sovint a emigrar a les ciutats des que en els anys 1970 i 1980 es van accentuar els processos de sequera en el Sahel africà. Aproximadament el 70% dels aliments depenen de les importacions i del Programa Mundial d'Aliments de les Nacions Unides, segons dades del 2008.[1]
El país disposa de recursos miners importants de ferro que constitueixen el gruix de les seves exportacions, així com petroli. La pesca és un sector fonamental en trobar-se a les seves costes una zona molt rica que s'estén fins a les illes Canàries. L'explotació dels recursos marítims per part de la flota del país és escassa, i la major part de les extraccions es realitzen per vaixells procedents del Japó i la Unió Europea (principalment de l'Estat espanyol en virtut dels convenis internacionals signats). L'absència d'estudis sobre els recursos pesquers i la sobreexplotació, han fet disminuir les captures des de 2000 i amenaça el futur del sector.
El 22 de juny de 2006 el FMI va acordar, dins dels programes d'Alleujament de Deute Multilateral i de la Iniciativa sobre Països Pobres Fortament Endeutats, perdonar 100% del deute pendent per import de 49 milions de dòlars, a més a més de 4 milions d'ajuda financera extra.[2]
- Pesca a una platja de Nouakchott
- Mercat de dromedaris als afores de al capital
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)