Energia solar fotovoltaica
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a1/Panneau_photovolta%C3%AFque.jpg/220px-Panneau_photovolta%C3%AFque.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a6/Dornbirn-Montfortstrasse_19-Gardening-Photovoltaik-01ASD.jpg/220px-Dornbirn-Montfortstrasse_19-Gardening-Photovoltaik-01ASD.jpg)
L'energia solar fotovoltaica és una tecnologia per generar energia elèctrica gràcies a cèl·lules fotoelèctriques.[1] És una font d'energia renovable[2] que comptava, el 2019, amb una capacitat de producció de 600 GW al nivell mundial[3] Les plaques solars es poden instal·lar tant a la superfície terrestre com integrats en les parets o sostres d'edificis. Així mateix es poden integrar en enginys com ara vehicles, fanals, màquines de venda autònomes, etc.
Etimologia
El terme fotovoltaic prové de la paraula grega φῶς (phōs, que significa "llum") i "volt", la unitat de força electromotriu (denominada així en honor d'Alessandro Volta, l'inventor de la pila electroquímica).
Història
L'efecte fotovoltaic es va reconèixer per primera vegada el 1839 pel físic [francès Antoine Henri Becquerel.[4] Tanmateix, no va ser fins a l'any 1883 que va ser construïda la primera cèl·lula solar per Charles Fritts amb una eficiència d'un 1%. Durant la primera meitat del segle xx diverses van ser les millores per augmentar-ne l'eficiència. El 1946, Russel Ohl va patentar la moderna unió entre els materials semiconductors que actualment es fa servir. L'avanç tecnològic més important va arribar l'any 1954 quan els Laboratoris Bell, experimentant amb semiconductors, van desenvolupar la primera cèl·lula fotovoltaica de silici, amb un rendiment de 4,5%.
Tipus
Les plaques solars es divideixen en dues grans famílies: les cristal·lines amb silici cristal·litzat, i les amorfes, amb silici no cristal·litzat. A la vegada les cristal·lines es divideixen entre les monocristal·lines, amb un sol cristall de silici i les policristal·lines, amb més d'un cristall de silici. Les cèl·lules fotovoltaiques més utilitzades en l'actualitat són les de silici monocristal·lí. L'evolució tecnològica de les plaques solars es distingeix de moment en quatre generacions.
Primera generació La primera generació de cèl·lules fotovoltaiques consistien en una gran superfície de vidre simple. Una simple capa amb unió díode, capaç de generar energia elèctrica a partir de fonts de llum amb longituds d'ona similars a les que arriben a la superfície de la Terra provinents del Sol. Aquestes cèl·lules estan fabricades, normalment, en un procés de difusió amb hòsties de silici. Aquesta primera generació és, actualment, la tecnologia dominant en la producció comercial i constitueixen, aproximadament, el 86% del mercat de cèl·lules solars terrestres.
Segona generació La segona generació de materials fotovoltaics estan basats en capes molt fines (poc micròmetres) de materials semiconductors.[5] Es basen en l'ús de dipòsits epitaxials dp molt prims de semiconductors amb concentradors. Hi ha dos tipus de cèl·lules fotovoltaiques epitaxials: les espacials i les terrestres. Les cèl·lules espacials, normalment, tenen eficiències més altes (28-30%), però tenen un cost per vat més alt. En les terrestres la pel·lícula prima s'ha desenvolupat usant processos de baix cost, però tenen una eficiència més baixa (7-9%),, i, per raons evidents, es qüestionen per a aplicacions espacials.
Tercera generació
La tercera generació de cèl·lules fotovoltaiques, que s'estan proposant en l'actualitat, són molt diferents dels dispositius semiconductors de les generacions anteriors, ja que realment no presenten la tradicional unió per separar els portadors de càrrega fotogenerados. Actualment es troben en fase d'investigació dispositius que inclouen cèl·lules fotoelectroquímiques, cèl·lules solars de polímers, cèl·lules solars de nanocristalls i cèl·lules solars de tintes sensibilitzades
Quarta generació
Una hipotètica quarta generació de cèl·lules solars consistiria en una tecnologia fotovoltaica composta en què es barregen, nanopartícules amb polímers per fabricar una capa simple multiespectral, és a dir, que aconseguís absorbir moltes freqüències d'ona. Posteriorment, diverses capes primes multiespectrals es podrien apilar per fabricar les cèl·lules solars multiespectrals definitives. La primera capa és la que converteix els diferents tipus de llum, la segona és per a la conversió d'energia i la darrera és una capa per l'espectre infraroig. D'aquesta manera es converteix part de la calor en energia aprofitable.
Principi de funcionament
L'acoblament en sèrie de diversos d'aquests díodes òptics permet l'obtenció de voltatges majors en configuracions molt senzilles, i aptes per a petits dispositius electrònics. A major escala, el corrent elèctric continu que proporcionen les plaques fotovoltaiques es pot transformar en corrent altern i injectar en xarxa, operació que és poc rendible econòmicament i que precisa encara de subvencions per a la seva viabilitat. En entorns aïllats, on es requereix poc corrent elèctric i l'accés a la xarxa està penalitzat econòmicament per la distància, com refugis de muntanya, estacions meteorològiques o de comunicacions, s'empren les plaques fotovoltaiques com a alternativa econòmicament viable.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/90/Solar_cell.png/220px-Solar_cell.png)
Les cèl·lules fotoelèctriques són el principal component de la placa fotovoltaica. Són uns dispositius semiconductors que en rebre radiació solar s'exciten, provoquen salts electrònics i una petita diferència de potencial tipus díode en els seus extrems (corrent elèctric).[6]
Avantatges de l'energia fotovoltaica
La radiació solar que arriba a la superfície terrestre és de 122 PW de potència; quasi 10.000 vegades el consum total d'energia elèctrica a la terra durant l'any 2005.[7] Aquesta abundància energètica fa preveure que podria esdevenir la font principal d'energia primària utilitzada per la humanitat.[8] A més a més la generació d'electricitat fotovoltaica és l'energia renovable amb una major densitat d'energia, amb una mitjana de 170 W/m².[7]
Tot i la contaminació produïda al moment de la fabricació dels panells, la mateixa producció d'energia no produeix cap pol·lució. Així mateix al final del cicle de vida dels panells se'n pot fer una gestió dels residus i actualment es troben en desenvolupament tecnologies de reciclatge dels materials,[9] així com polítiques que incentiven el reciclatge per part dels fabricants d'aquesta tecnologia.[10]
Les instal·lacions fotovoltaiques tenen una vida útil de fins estimada a uns trenta anys, amb un màxim de quaranta.[11] A més un cop realitzada la instal·lació tenen uns costos operatius i de manteniment molt baixos comparats amb altres tecnologies de generació d'electricitat. Un estudi de l'International Renewable Energy Agency (IRENA) estima que el volum de residus va créixer de 0,43 milió de tones el 2016 a ± 6 milions de tones per any el 2050.[12] IRENA és optimista en constatar que el creixement és previsible i es poden desenvolupar tècniques industrials d'urban mining eficients: un mercat estimat a crear un valor de 15.000 milions de dòlars (llocs de treball i primeres matèries).[13] Queda prou temps per preparar-se, com que la primera gran ona de residus arribarà només des de 2030, per l'obsolescència de les instal·lacions de la fi del segle xx.[14]
Impacte mediambiental de l'energia fotovoltaica
Tot i emprar una font d'energia renovable la tecnologia té impactes ambientals. Hi ha l'impacte durant la producció de les plaques (amb l'ús de minerals i productes químics contaminants). Hi pot hi haver impactes directes per l'ús del sòl. Tot i això, hi ha molts solars (pàrquings, teulades… que poden servir. L'agrivoltaica, o la compaginació de conreu i generació d'electricitat desenvolupa mètodes per reforçar mútuament, com quan les plaques protegeixen els camps contra les pedregades, el gel, les cremades solars i l'evaporació ràpida de l'aigua del reg i milloren el rendiment.[15]
A la fi de la vida útil se'ls ha de reciclar.[16] Els panells són compostos per un 85% de vidre, 4% de plàstic, 6% d’alumini, 1% de metall, 4% de silici. El 2021 se'n pot reciclar més del 95% de les matèries.[17] S'hi aplica la directiva europea sobre els residus d'aparells elèctrics i electrònics (RAEE).[18]
Els principals impactes són els mateixos de qualsevol activitat industrial. Les primeres matèries són variades: silici (cristal·litzat i amorf), germani, seleni, arsenur de gal·li, selenurs de coure (SeCu i Se2CuGa), sulfurs diversos i òxids de coure entre d'altres. En la fabricació d'aquests materials es produeixen emissions de TeCd, B2H6, BCl3, H2, HF, SeH2, SH2, CH4, PH3, POCl3, P2O5, FH3, F4Si, P2Zn3, entre d'altres i vapors metàl·lics, alguns tòxics.[cal citació] S'estima que per a la producció de sulfur de cadmi, per cèl·lules que produïssin 100.000 MW/any s'obtindrien unes emissions aproximades de 34 tona mètrica/any.[cal citació]
Per altra banda, s'ha de fondre i fer-lo créixer per a formar un monocristall, etapa en la qual s'inverteix molt temps i molta energia.[cal citació] La proporció «pes per potència» continua millorant: si el 1980 una instal·lació d'una potència d'un kW pesava 160 kg, el 2019 ja n'hi ha prou amb 60 kg i aquest continua baixant. El volum de residus per potència minva igualment.[19] La tecnologia progressa i reeix reduir progressivament components cars o tòxics.[20] Si el reciclatge de material obsolet costa energia, l'impacte mediambiental alhora es redueix nogensmenys considerablement si es fa energia neta.
Eficiència
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/35/Best_Research-Cell_Efficiencies.png/220px-Best_Research-Cell_Efficiencies.png)
Depenent de la construcció, els mòduls fotovoltaics produeixen electricitat a partir d'una gamma concreta de freqüències de la llum, però en general no encara no cobreixen la llum ultraviolada, infraroja i baixa o difusa. Per tant, gran part de l'energia de la llum solar incident no s'aprofita pels mòduls solars, que podrien donar eficiències molt superiors si s'il·luminessin amb llum monocromàtica.
Un altre concepte de disseny és la de dividir la llum en diferents longituds d'ona i dirigir els feixos en diferents cèl·lules sintonitzades en aquests rangs. [cal citació] Això ha estat projectat per a ser capaç d'elevar l'eficiència en un 50%. Científics de Spectrolab, una filial de Boeing, prediuen el desenvolupament de cèl·lules solars multi-unió amb una eficiència de més del 40%, un nou rècord mundial de cèl·lules solars fotovoltaiques[21] Les centració podrien arribar eficiències de més de 4a una 5% o finsa tot 50% en el futur, amb eficiències teòriques del voltant del 58% en les cèl·lules amb més de tres unions.
L'eficiència continua augmentant. Dels 4,5% de la primera cèl·lula desenvolupada pels Laboratoris Bell el 1954,[22] Hoffman Electric va aconseguir un 14% el 1960, el 2016 el National Renewable Energy Laboratory i el Swiss Center for Electronics and Microtechnology va atènyer fins a 29,8% el 2017.[23]
Potència instal·lada
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/67/BarcelonaPlacaFotovoltaicaForum.jpg/220px-BarcelonaPlacaFotovoltaicaForum.jpg)
Entre els anys 2001 i 2014 s'ha produït un increment exponencial de la producció d'energia fotovoltaica, que es dobla aproximadament cada dos anys.[24] La potència total instal·lada al món (amb connexió a la xarxa elèctrica) arribava a 7,6 GW el 2007, 16 GW el 2008, 23 GW el 2009, 40 GW el 2010, 70 GW el 2011 i 100 GW el 2012.[25][26][27] De 140 de GW de potència el 2013 al món,[28] va passar a 600 GW el 2019 i es pronostica que atenyerà entre 1400 i 1600 GW el 2023[3] i l'any 2050 seran uns 4500GW.
A Catalunya, el Parc solar Ramon Escriche a Flix és el més gran del món emprant tecnologia de cèl·lules fotovoltaiques de triple unió.[29] El 2013 la potència instal·lada hi era de 264,9 MW, només 2% de la potència total,[30] el 2018 havia pujat cap a 390,3 MW. A les Illes Balears la producció era de poc menys de 3% el 2018 que hauria de créixer cap a 10% del consum gràcies a una vintena de noves instal·lacions, després de deu anys d'estancament.[31]
Plantes fotovoltaiques amb connexió a la xarxa[Cal actualitzar]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fd/Juwi_PV_Field.jpg/220px-Juwi_PV_Field.jpg)
Tant a Europa com a la resta del món s'han construït nombroses centrals fotovoltaiques de gran escala.[32] A data d'abril de 2014 les plantes fotovoltaiques més grans del món eren, segons la seva capacitat de producció:[32]
Projecte | País | Potència | Any |
---|---|---|---|
Longyangxia Hydro-solar PV Station | ![]() | 320 MW | 2013 |
California Valley Solar Ranch | ![]() | 250 MW | 2013 |
Agua Caliente Solar Project | ![]() | 250 MW | 2012 |
Charanka Solar Park | ![]() | 214 MW | 2012 |
Gonghe Industrial Park Phase I | ![]() | 200 MW | 2013 |
Golmud Solar Park | ![]() | 200 MW | 2011 |
Centinela Solar | ![]() | 170 MW | 2014 |
Solarpark Meuro | ![]() | 166 MW | 2011-2012 |
Mesquite Solar I | ![]() | 150 MW | 2011-2012 |
Solarpark Neuhardenberg | ![]() | 145 MW | 2012 |
Catelina Solar Project | ![]() | 143 MW | 2013 |
Campo Verde Solar Project | ![]() | 139 MW | 2013 |
Solarpark Templin | ![]() | 128 MW | 2012 |
Arlington Valley Solar Energy II | ![]() | 125 MW | 2013 |
Centrale solaire de Toul-Rosières | ![]() | 115 MW | 2012 |
Perovo Solar Park | ![]() | 105 MW | 2011 |
Chengde PV Project | ![]() | 100 MW | 2013 |
Jiayuguan PV power plant | ![]() | 100 MW | 2013 |
El desenvolupament de l'energia solar fotovoltaica al món
País | Total 2002 | Total 2003 | Total 2004 | Total 2005 | Total 2006 | Total 2007 | Total 2008 | Total 2009 | Total 2010 | Total 2011 | Total 2012 | Total 2013 | Total 2014 | Total 2015 | Total 2016 | Total 2017 | Total 2018 | Total 2019 | Total 2020 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Total mundial | 2220 | 2798 | 3911 | 5340 | 6915 | 9443 | 15.772 | 23.210 | 39.778 | 73.745 | 104.015 | 139.523 | 176.089 | 222.213 | 296.155 | 389.411 | 488.739 | 587.134 | 713.970 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | - | 893 | 3.108 | 6.719 | 17.759 | 28.399 | 43.549 | 77.809 | 130.822 | 175.287 | 204.996 | 254.355 |
![]() | 212,2 | 275,2 | 376 | 479 | 624 | 830,5 | 1168,5 | 1255,7 | 2519 | 5.644 | 8.613 | 13.045 | 17.651 | 23.442 | 34.716 | 43.115 | 53.184 | 60.682 | 75.572 |
![]() | 636,8 | 859,6 | 1132 | 1421,9 | 1708,5 | 1918,9 | 2144 | 2627 | 3617 | 4.890 | 6.430 | 12.107 | 19.334 | 28.615 | 38.438 | 44.226 | 55.500 | 61.526 | 67.000 |
![]() | 278 | 431 | 1034 | 1926 | 2759 | 3835,5 | 5340 | 9959 | 17.320 | 25.916 | 34.077 | 36.710 | 37.900 | 39.224 | 40.679 | 42.293 | 45.158 | 49.047 | 53.783 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | - | 189 | 566 | 982 | 1.499 | 3.673 | 5.593 | 9.879 | 18.152 | 27.353 | 35.089 | 39.211 |
![]() | 22 | 26 | 30,7 | 37,5 | 50 | 120,2 | 458,3 | 1157 | 3502 | 13.136 | 16.790 | 18.190 | 18.600 | 18.907 | 19.289 | 19.688 | 20.114 | 20.871 | 21.600 |
![]() | 39,1 | 45,6 | 52,3 | 60,6 | 70,3 | 82,5 | 104,5 | 183,6 | 504 | 2.473 | 3.799 | 4.568 | 5.287 | 5.946 | 6.689 | 7.354 | 8.627 | 13.252 | 17.627 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 8 | 105 | 4.898 | 16.504 |
![]() | 5,4 | 6 | 8,5 | 13,5 | 35,8 | 81,2 | 357,5 | 441,9 | 662 | 730 | 1.024 | 1.555 | 2.481 | 3.615 | 4.502 | 5.835 | 7.130 | 10.505 | 14.575 |
![]() | 7 | 12 | 23 | 48 | 145 | 693 | 3354 | 3438 | 3892 | 5.432 | 6.569 | 6.994 | 7.001 | 7.008 | 7.017 | 7.027 | 7.068 | 11.277 | 14.089 |
![]() | 4,1 | 5,9 | 8,2 | 10,9 | 14,3 | 18,1 | 22,5 | 29,6 | 72 | 1.000 | 1.753 | 2.937 | 5.528 | 9.601 | 11.914 | 12.760 | 13.073 | 13.346 | 13.563 |
![]() | 17,2 | 21,1 | 26 | 33 | 43,9 | 75,2 | 179,7 | 335,2 | 1025 | 3.004 | 4.359 | 5.277 | 6.034 | 7.138 | 7.702 | 8.610 | 9.691 | 10.804 | 11.733 |
![]() | 26,3 | 45,7 | 49,2 | 50,7 | 52,2 | 52,8 | 57,2 | 67,5 | 97 | 149 | 287 | 650 | 1.007 | 1.526 | 2.135 | 2.911 | 4.608 | 7.177 | 10.213 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | - | 2 | 2 | 3 | 8 | 20 | 41 | 148 | 1.296 | 2.470 | 4.615 | 7.881 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | - | 3 | 188 | 372 | 748 | 819 | 841 | 955 | 1.200 | 2.003 | 5.936 | 7.331 |
![]() | 0,9 | 1,3 | 1,8 | 2,3 | 2,8 | 3,3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 12 | 19 | 41 | 250 | 834 | 3.422 | 5.064 | 5.996 | 6.668 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | - | 40 | 6 | 11 | 262 | 1.163 | 1.352 | 2.174 | 3.447 | 4.801 | 4.905 | 5.990 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | - | 32 | 130 | 231 | 410 | 636 | 884 | 1.245 | 1.768 | 2.738 | 4.150 | 5.817 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | 574 | 803 | 1.979 | 2.647 | 2.902 | 3.015 | 3.132 | 3.329 | 3.621 | 4.000 | 4.637 | 5.646 |
![]() | 16,2 | 17,1 | 18,2 | 18,7 | 19,7 | 20,8 | 21,8 | 25 | 31 | 39 | 60 | 82 | 116 | 173 | 389 | 674 | 2.555 | 4.440 | 5.644 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 1 | 1 | 2 | 27 | 108 | 187 | 287 | 562 | 1.539 | 3.936 |
![]() | 10 | 11,8 | 13,9 | 16,7 | 20,5 | 25,8 | 32,7 | 94,6 | 200 | 497 | 766 | 1.210 | 1.843 | 2.517 | 2.661 | 2.913 | 3.100 | 3.310 | 3.325 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | 55 | 206 | 612 | 1.536 | 2.579 | 2.596 | 2.604 | 2.604 | 2.606 | 2.652 | 2.834 | 3.247 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 2 | 15 | 221 | 576 | 1.125 | 1.809 | 2.236 | 2.654 | 3.205 |
![]() | 19,5 | 21 | 23,1 | 27,1 | 29,7 | 36,2 | 47,9 | 73,6 | 111 | 223 | 437 | 756 | 1.061 | 1.394 | 1.664 | 1.906 | 2.203 | 2.589 | 3.118 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | - | 28 | 79 | 382 | 829 | 1.304 | 1.425 | 2.451 | 2.702 | 2.967 | 2.988 | 2.988 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 13 | 13 | 126 | 133 | 134 | 141 | 355 | 598 | 1.918 | 2.539 |
![]() | 10,3 | 16,8 | 21,1 | 24 | 25,6 | 27,7 | 32,4 | 52,6 | 103 | 174 | 337 | 626 | 785 | 937 | 1.096 | 1.269 | 1.455 | 1.702 | 2.220 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | 463,3 | 1953 | 1.913 | 2.022 | 2.064 | 2.067 | 2.075 | 2.068 | 2.070 | 2.075 | 2.086 | 2.073 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 4 | 12 | 35 | 89 | 172 | 235 | 344 | 728 | 1.400 | 1.953 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 35 | 35 | 35 | 35 | 45 | 59 | 180 | 765 | 1.662 | 1.694 |
![]() | - | - | - | - | 5,5 | 7 | 9 | 11 | 15 | 1 | 25 | 97 | 166 | 229 | 279 | 370 | 536 | 882 | 1.493 |
![]() | - | - | 0,9 | 1 | 1,3 | 1,8 | 3 | 24,5 | 66 | 196 | 243 | 426 | 676 | 772 | 872 | 975 | 1.076 | 1.438 | 1.439 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 1 | 5 | 61 | 76 | 225 | 535 | 1.064 | 1.428 |
![]() | 3,3 | 3,6 | 3,9 | 4,2 | 4,8 | 6,2 | 7,9 | 9 | 11 | 12 | 24 | 43 | 60 | 104 | 153 | 244 | 428 | 714 | 1.417 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 1 | 41 | 761 | 1.293 | 1.326 | 1.372 | 1.374 | 1.386 | 1.398 | 1.387 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 6 | 296 | 406 | 809 | 1.101 | 1.359 |
![]() | 1,6 | 1,9 | 2,3 | 2,7 | 2,9 | 3,1 | 3,3 | 4,6 | 7,1 | 17 | 402 | 571 | 607 | 782 | 851 | 906 | 998 | 1.080 | 1.300 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | 5,7 | 18 | 154 | 1.013 | 1.020 | 1.026 | 1.029 | 1.028 | 1.036 | 1.033 | 1.048 | 1.073 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 2 | 2 | 3 | 28 | 173 | 784 | 908 | 914 | 973 | 1.048 |
![]() | 1,7 | 2,1 | 2,7 | 3 | 3,4 | 17,9 | 68 | 102,2 | 131 | 172 | 238 | 296 | 415 | 447 | 513 | 579 | 667 | 901 | 1.025 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | - | 1,2 | 1 | 6 | 8 | 8 | 9 | 9 | 9 | 191 | 442 | 764 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 19 | 46 | 101 | 165 | 266 | 589 | 655 | 679 | 713 | 737 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 34 | 35 | 35 | 40 | 200 | 202 | 204 | 734 | 734 | 734 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | 0,2 | 145 | 496 | 513 | 533 | 533 | 533 | 533 | 528 | 472 | 590 | 593 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 4 | 5 | 5 | 5 | 393 | 414 | 454 | 514 | 514 | 514 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 25 | 25 | 25 | 26 | 74 | 244 | 425 | 448 | 448 | 448 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 13 | 15 | 26 | 28 | 126 | 206 | 391 | 429 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 1 | 9 | 9 | 43 | 184 | 286 | 367 | 414 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 3 | 14 | 22 | 24 | 24 | 24 | 34 | 84 | 409 | 409 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | 5 | 7 | 7 | 8 | 9 | 11 | 17 | 39 | 82 | 140 | 222 | 391 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 2 | 8 | 15 | 25 | 73 | 106 | 205 | 305 | 370 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 18 | 103 | 109 | 134 | 139 | 146 | 298 | 325 | 331 | 331 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 5 | 8 | 12 | 25 | 46 | 97 | 116 | 160 | 272 | 329 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 43 | 66 | 94 | 119 | 145 | 161 | 185 | 201 | 255 | 301 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | 9 | 36 | 57 | 142 | 187 | 223 | 238 | 233 | 247 | 247 | 264 | 267 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 1 | 2 | 4 | 65 | 89 | 243 | 248 | 254 | 256 |
![]() | - | - | - | - | - | - | - | 3,3 | 6,2 | 10 | 17 | 35 | 65 | 200 | |||||
![]() | - | - | - | - | - | - | - | 198 | |||||||||||
![]() | - | - | - | - | - | - | - | 27 | 27 | 30 | 76 | 100 | 110 | 120 | 195 | ||||
![]() | - | - | - | - | - | - | - | 2 | 2 | 11,5 | 18 | 25 | 54 | 184 | |||||
![]() | - | - | - | - | - | - | - | s.d. | s.d. | s.d. | s.d. | s.d. | s.d. | s.d. | s.d. | 65 | 163 | ||
![]() | 6,4 | 6,6 | 6,9 | 7,3 | 7,7 | 8 | 8,3 | 9 | 9 | 10 | 10 | s.d. | 13 | 152 | |||||
![]() | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 6 | 68 | 68 | 148 | |||||
![]() | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 120 | ||||||||
![]() | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 107 | ||||||||
![]() | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 101 | ||||||
![]() | - | - | - | 0,5 | 1,2 | 3,2 | 5,6 | 12,1 | 16,4 | 16,4 | 21,7 | 24,7 | 33 | 85 | |||||
![]() | - | - | - | - | - | - | - | s.d. | s.d. | s.d. | s.d. | s.d. | 26 | 28 |
Referències
- ↑ «How Thin-film Solar Cells Work» (en anglès). How stuff works.com. [Consulta: 20 febrer 2013].
- ↑ Pearce, Joshua «open access Photovoltaics – A Path to Sustainable Futures». Futures, 34, 7, 2002, pàg. 663–674. DOI: 10.1016/S0016-3287(02)00008-3.
- ↑ 3,0 3,1 «Solar photovoltaics» (en anglès). The International Energy Agency, 2019. [Consulta: 2 setembre 2019].
- ↑ Hanania, Jordan; Stenhouse, Kailyn; Donev, Jason. «Photovoltaic Effect?» (en anglès). Energy Education. University of Calgary, 26-08-2015. [Consulta: 2 setembre 2019].
- ↑ «My Advice: Understand the Advantages, Disadvantages of Different Solar Cells and Who the Market Leaders Are». Alchemie Limited Inc.. [Consulta: 23 octubre 2014].
- ↑ «Energia solar fotovoltaica». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
- ↑ 7,0 7,1 Smil, Vaclav. «Energy at the Crossroads». A: Conference on Scientific Challenges for Energy Research (en anglès). OECE, 2006.
- ↑ Aubrecht, Gordon. «Renewable Energy: Is the Future in Nuclear?» (vídeo) (en anglès). TEDxColumbus, The Innovators, 18-10-2012. Arxivat de l'original el 2 de setembre 2019. [Consulta: 2 setembre 2019].
- ↑ Nieuwlaar, Evert.. Environmental aspects of PV power systems : report on the IEA PVPS Task 1 Workshop, 25-27 June 1997, Utrecht, the Netherlands. Utrecht, the Netherlands: Utrecht University, 1997. ISBN 9073958326.
- ↑ McDonald, N.C.; Pearce, J.M. «Producer Responsibility and Recycling Solar Photovoltaic Modules». Energy Policy, 38, 11, 2010, pàg. 7041. DOI: 10.1016/j.enpol.2010.07.023.
- ↑ «End-of-life management: Solar Photovoltaic Panels» (en anglès). International Renewable Energy Agency (IRENA), juny 2016. [Consulta: 2 setembre 2019].
- ↑ Stephanie Weckend Andreas, Garvin, Stephanie; Wade, Andreas; Heath, Garvin. End-of-life management: Solar Photovoltaic Panels (en anglès). Abu Dhabi, Bonn, Nova York: International Renewable Energy Agency & IEA Photovoltaic Power Systems Programme, p. 100. ISBN 978-92-95111-99-8.
- ↑ IRENA - End-of-life management, 2016, p. 13.
- ↑ IRENA - End-of-life management, 2016, p. 20.
- ↑ «Tetra Agrovoltaics» (en neerlandès). KU Leuven. [Consulta: 5 juliol 2023].
- ↑ «Environmental Impacts of Solar Power». Union of Concerned Scientists. [Consulta: 14 octubre 2014].
- ↑ Mediatics. «El reciclatge de les plaques solars». Solideo, 18-01-2021. [Consulta: 5 juliol 2023].
- ↑ «DIRECTIVE 2012/19/EU of the European Parliament and of the Council of 4 July 2012 on waste electrical and electronic equipment (WEEE)» (en anglès). Diari Oficial de la Unió Europea, 24-07-2012.
- ↑ IRENA - End-of-life management, 2016, p. 27.
- ↑ IRENA - End-of-life management, 2016, p. 75 ss..
- ↑ KING, R.R., et al., Appl. Phys. Letters 90 (2007) 183516.
- ↑ Bostan, Ion; Gheorghe, Adrian V.; Dulgheru, Valeriu; Sobor, Ion; Bostan, Viorel. Resilient Energy Systems: Renewables: Wind, Solar, Hydro (en anglès). Springer Science & Business Media, 2012-06-14, p. 128. ISBN 9789400741898.
- ↑ «Tracking Solar Panel Efficiency» (en anglès). Energysage, 16-03-2017. [Consulta: 2 setembre 2019].
- ↑ Roper, L. David. «World Photovoltaic Energy» (en anglès), 24-08-2011. [Consulta: 23 febrer 2013].
- ↑ REN21 (2009). Renewables Global Status Report: 2009 Update Arxivat 2014-09-13 a Wayback Machine. p. 9.
- ↑ Martinot, Eric and Sawin, Janet (9 de septiembre de 2009). Renewables Global Status Report 2009 Update Arxivat 2016-04-06 a Wayback Machine., Renewable Energy World.
- ↑ «La fotovoltaica instalada en el mundo supera los 100 GW» (en castellà). Energías renovables.com, 12-02-2013. [Consulta: 23 febrer 2013].
- ↑ «Global Solar Forecast – A Brighter Outlook for Global PV Installations» (en anglès). Arxivat de l'original el 2015-10-12. [Consulta: 30 desembre 2013].
- ↑ Salas, Vicente. National Survey Report of PV Power Applications in Spain 2008 (pdf) (en anglès). International Energy Agency Co-operative Programme on Photovoltaic Power Systems, juliol del 2009, p. 19-21.
- ↑ «Potència elèctrica bruta instal·lada a Catalunya». Idescat, 2013.
- ↑ Tudurí, Carles «Les Illes triplicaran la seva producció d'energia fotovoltaica en dos anys gràcies a 40 milions en ajudes». Ara Balears, 17-12-2018.
- ↑ 32,0 32,1 Lenardic, Denis. «Large-scale photovoltaic power plants ranking 1 – 50» (en anglès). PV Resources, 16-11-2013. Arxivat de l'original el 2016-01-01. [Consulta: 4 gener 2014].
- ↑ Masson, Gaëtan; Orlandi, Sinead; Rekinger, Manoël. Global market outlook for photovoltaics 2014-2018 (en anglès). Brusel·les: European Photovoltaic Industry Association. ISBN 9789082228403.
- ↑ «BP Statistical World Energy Review 2011» (en anglès). [Consulta: 8 agost 2011].
- ↑ EurObserv’ER 202: Photovoltaic Barometer
- ↑ , <http://www.iea-pvps.org/index.php?id=92&eID=dam_frontend_push&docID=145>
- ↑ , <http://www.iea-pvps.org/index.php?id=92&eID=dam_frontend_push&docID=432>
- ↑ , <http://www.iea-pvps.org/index.php?id=92&eID=dam_frontend_push&docID=823>
- ↑ Photovoltaic barometer
- ↑ 'International Energy Agency Photovoltaic Power System Programme
- ↑ RENEWABLE CAPACITY STATISTICS 2021 page 32
Vegeu també
- Energia renovable
- Balanç net zero per a l'autoconsum energètic
- Panell fotovoltaic
- Cel·la fotovoltaica
Enllaços externs
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- Explicacions sobre l'energia solar fotovoltaica, en català (pàgina web allotjada a l'antiga Xtec.cat, ara recuperat al Wayback Machine)