Ernst Straus
Biografia | |
---|---|
Naixement | (de) Ernst Gabor Straus ![]() 25 febrer 1922 ![]() Múnic (Alemanya) ![]() |
Mort | 12 juliol 1983 ![]() Los Angeles (Califòrnia) ![]() |
Grup ètnic | Jueus ![]() |
Formació | Universitat Hebrea de Jerusalem (–1941) Universitat de Colúmbia (1941–1948) ![]() |
Tesi acadèmica | Some results in Einstein's unified field theory ![]() ![]() |
Director de tesi | Francis Joseph Murray ![]() |
Activitat | |
Camp de treball | Combinatòria, geometria, teoria de grups i àlgebra lineal ![]() |
Ocupació | matemàtic, professor d'universitat ![]() |
Ocupador | Universitat de Califòrnia a Los Angeles (1948–1983) Institut d'Estudis Avançats de Princeton (1944–1948) ![]() |
Professors | Albert Einstein ![]() |
Obra | |
Obres destacables
| |
Estudiant doctoral | Daihachiro Sato, Krishnaswami Alladi, Aviezri Fraenkel, David G. Cantor, Fred Gross, Bola Balogun, Demetrios Brizolis, Afton Cayford, Carl Dorn, John Ewell, Terry Gaddis, David Hilliker, John Kasdan, Don Krakowski, Elhanan Motzkin, Leon Neidleman, Maureen Lesley O'Connor, Mary Schrot, Hans Senge, Jon Sherman, Malcolm Soule, Francis Wadleigh i Roy Wild ![]() |
Família | |
Cònjuge | Louise Miller ![]() |
Pares | Elias Straus ![]() ![]() |
Germans | Hannah Straus ![]() |
Ernst Straus (alemany: Ernst Gabor Straus) (Múnic, 25 de febrer de 1922 - Los Angeles, 12 de juliol de 1983) va ser un matemàtic estatunidenc, nascut a Alemanya.
Vida i obra
Straus va néixer a Múnic, cinquè i últim fill d'Elias Straus, un advocat líder del moviment sionista, i de Rahel Goitein, una coneguda metgessa i una de les primeres dones alemanyes en obtenir el títol de doctor en medicina.[1] El seu pare va morir de càncer el 1933, poc després de l'arribada al poder dels nazis, i la resta de la família va emigrar immediatament a Jerusalem, on l'infant va ser escolaritzat i on va començar els estudis universitaris a la universitat Hebrea de Jerusalem.[2] El 1941 va començar estudis de grau a la Universitat de Colúmbia que va culminar el 1948 amb un doctorat sota la direcció de F.J. Murray.[3]
El 1944 va ser escollit per Einstein com el seu assistent matemàtic a l'Institut d'Estudis Avançats de Princeton,[4] càrrec que va mantenir fins al 1948, quan va acceptar una plaça de professor a UCLA, on va romandre fins a la seva mort el 1983. Durant la seva estança a Princeton va establir una sòlida amistat amb Paul Erdős[5] qui, com que era solter, es quedava sovint a dormir a casa dels Straus.[6] Precisament amb Erdős, va establir una conjectura que encara no ha estat ni demostrada ni refutada:[7] si la fracció es por obtenir per la suma dels tres inversos dels nombres naturals (tres fraccions egípcies); és a dir, si por tot existeixen tres nombres naturals , , tals que
Straus va publicar dues monografies i uns cent quaranta articles científics, la major part dels quals en coautoria,[8] sobre una diversa varietat de camps d'estudi: teoria de nombres, funcions analítiques, combinatòria, geometria i àlgebra.[9]
Referències
- ↑ Prestel, 1998, p. 139-143.
- ↑ Editors, 1983, p. v.
- ↑ Cantor et al., 1985, p. v.
- ↑ Bellman, 1984, p. 129.
- ↑ Erdos, 1985, p. 331 i ss.
- ↑ Hoffman, 2000, p. 125-128.
- ↑ Erdos, 1985, p. 333.
- ↑ Goldberg, 1985, p. 11-19.
- ↑ Goldberg, 1985, p. 8.
Bibliografia
- Bellman, Richard. Eye Of The Hurricane (en anglès). World Scientific, 1984. ISBN 9971-966-01-8.
- Cantor, David Geoffrey; Gordon, Basil; Hales, Alfred Washington; Schacher, Murray M. «Ernst G. Straus, 1922–1983» (en anglès). Pacific Journal of Mathematics, Vol. 118, NUm. 2, 1985, pàg. i-xx. DOI: 10.2140/pjm.1985.118.i. ISSN: 0030-8730.
- Editors «Ernst G. Straus: February 25, 1922–July 12, 1983» (en anglès). Journal of Number Theory, Vol. 17, Num. 3, 1983, pàg. iv-v. DOI: 10.1016/0022-314X(83)90047-1. ISSN: 0022-314X.
- Erdos, Paul «E. Straus 1921-83» (en anglès). Rocky Mountain Journal of Mathematics, Vol. 15, Num. 2, 1985, pàg. 331-342. DOI: 10.1216/RMJ-1985-15-2-331. ISSN: 0035-7596.
- Goldberg, Moshe «Ernst G. Straus (1922–1983)» (en anglès). Linear Algebra and its Applications, Vol. 64, 1985, pàg. 1-19. DOI: 10.1016/0024-3795(85)90263-0. ISSN: 0024-3795.
- Hoffman, Paul. El Hombre que sólo amaba los números (en castellà). Ediciones Granica, 2000. ISBN 84-7577-831-3.
- Prestel, Claudia. «The "New Jewish Woman" in Weimar Germany». A: Wolfgang Benz, Arnold Paucker, Peter Pulze (eds.). Jews in the Weimar Republic (en anglès). Mohr Siebeck, 1998, p. 135-. ISBN 3-16-146873-2.
Enllaços externs
- O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Ernst Straus» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland.
- Coddington, Earl A.; Kalish, Donald; Steinberg, Robert. «Ernst Gabor Straus, Mathematics: Los Angeles» (en anglès). Universitat de Califòrnia. [Consulta: 19 març 2023].
- Cords, Suzanne. «Einstein letter fails to sell at auction in Jerusalem» (en anglès). Deutsche Welle, 2019. [Consulta: 19 març 2023].
- Muñoz García, Amelia. «Las numerosas contribuciones del matemático Ernst Gabor Straus» (en castellà). Radio Sefarad. [Consulta: 19 març 2023].
- Sampedro, Javier. «Un millón por la frustración de Einstein» (en castellà). El País, 30-05-2006. [Consulta: 19 març 2023].