Felícia de Roucy
![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | (fr) Félicie de Roucy ![]() c. 1050 ![]() Roucy (França) ![]() |
Mort | 3 maig 1123 ![]() Barcelona ![]() |
Sepultura | Panteó de reis de Sant Joan de la Penya ![]() |
Activitat | |
Ocupació | política ![]() |
Altres | |
Títol | Reina consort d'Aragó (1076–1094) Reina consort de Pamplona (1076–1094) ![]() |
Família | Comtat de Montdidier ![]() |
Cònjuge | Sanç I d'Aragó i Pamplona (1063 (Gregorià)–) ![]() |
Fills | Ramir II d'Aragó, Alfons I d'Aragó i Pamplona, Ferran Sanxes ![]() |
Pares | Hilduin IV de Montdidier ![]() ![]() |
Germans | Ebles II de Roucy Beatrix de Montdidier Margarita de Roucy André of Ramerupt Ermentrude de Roucy Ada of Roucy Adela of Roucy Aelis of Roucy ![]() |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/62/Evangelario_de_Felicia_de_Roucy.jpg/220px-Evangelario_de_Felicia_de_Roucy.jpg)
Felícia de Roucy (Barbastre, cap a 1050 - Barcelona, 1094) va ser una reina d'Aragó.
Filla d'Hilduí IV de Ramerupt i d'Adelaida de Roucy, va casar cap a 1070 amb Sanç Ramires, rei d'Aragó, amb qui va col·laborar en les tasques de govern.[1][2] Felícia va ser la segona esposa de Sanç Ramires, amb qui va tenir als infants Ferran (1071-1086), Alfons I i a Ramir II; aquests dos últims van regnar a Aragó després del seu germanastre, Pere I, fill del primer matrimoni de Sanç amb Isabel d'Urgell, que va morir sense descendència.
El germà de Felícia, Ebles II —mort cap a 1103—, un noble del nord de França ben relacionat amb el Papat, va impulsar la reforma gregoriana a la regió de Xampanya. En 1073 havia planejat una campanya contra Al-Àndalus i estava relacionat familiarment amb Bohemon de Tàrent, un dels promotors de la Primera Croada. Sanç Ramires, en el seu viatge a Roma amb motiu de la infeudació del regne d'Aragó a la Santa Seu, en 1068, va haver de conèixer al magnat xampanyès i arran d'aquest coneixement va poder acordar-se el matrimoni de la seva germana Felícia amb el monarca aragonès.[3]
Referències
Bibliografia
- LEMA PUEYO, José Ángel, Alfonso I el Batallador, rei d'Aragó i Pamplona (1104-1134), Gijón, Trea, 2008. ISBN 978-84-9704-399-1.
- SEGURA GRAÍÑO, Cristina, Diccionari de dones en la història, Madrid, Espasa Calpe, 1998. ISBN 84-239-8631-4
- UBIETO ARTETA, Antonio, Història d'Aragó. La formació territorial, Zaragoza, Anubar edicions, 1981, vol 1. ISBN 84-7013-181-8.