Florencio García Goyena
Biografia | |||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Naixement | 27 octubre 1783 ![]() Tafalla (Navarra) ![]() | ||||||||||||||||
Mort | 3 juny 1855 ![]() Madrid ![]() | ||||||||||||||||
![]() | |||||||||||||||||
31 d'agost de 1847 – 4 d'octubre de 1847 | |||||||||||||||||
![]() | |||||||||||||||||
3 de setembre de 1847 – 4 d'octubre de 1847 | |||||||||||||||||
Dades personals | |||||||||||||||||
Formació | Universitat de Salamanca ![]() | ||||||||||||||||
Activitat | |||||||||||||||||
Lloc de treball | Madrid ![]() | ||||||||||||||||
Ocupació | polític, jutge, advocat, jurista ![]() | ||||||||||||||||
Partit | Partit Moderat | ||||||||||||||||
Membre de | Comissió General de Codificació ![]() | ||||||||||||||||
Llista
|
Florencio García Goyena (Tafalla, 27 d'octubre de 1783 - Madrid, 3 de juny de 1855) fou un jurista i polític navarrès, ministre i president de govern espanyol durant el regnat d'Isabel II d'Espanya.
Biografia
Va cursar els seus estudis de dret a les Universitats de Madrid i Salamanca. En 1823 es va exiliar a França per les seves idees liberals, tornant a la mort de rei Ferran VII d'Espanya.
Va ocupar els càrrecs de síndic-consultor de les Corts i Diputació Foral de Navarra, fiscal criminal a Burgos, corregidor de Guipúscoa, governador civil de Granada i Saragossa[1] regent de les audiències de València i Burgos en 1836, magistrat i president de la Sala d'Índies del Tribunal Suprem, formà part de la Comissió de Codificació amb Joaquín Pacheco en el gabinet de Joaquín María López López en 1843 i ministre de justícia i president del Govern entre setembre i octubre de 1847.[2]
Incorporat aviat a la Comissió General de Codificació, a partir de 1846 va participar decisivament en l'elaboració del projecte de Codi Civil d'Espanya de 1851, tenint per base el Codi Civil Francès, passant a la posteritat com el seu principal redactor. En 1845 fou nomenat senador vitalici.[3]
Admirador, en matèria penal, del jurista britànic Sir William Blackstone i de l'escola penal anglesa, excepte en el referent a la institució del Jurat, i poc inclinat a les idees de Cesare Beccaria en l'extrem d'aplicació de la pena màxima, va posar fre als drets forals, i va introduir l'habeas corpus en la legislació espanyola.[4]
Obres
- Código criminal español según las leyes y prácticas vigentes (1843)
- Concordancias, motivos y comentarios al Código Civil español (1852).[2]
Referències
- ↑ Sánchez Lecha, Alicia. Los presidentes de la Diputación Provincial de Zaragoza (1813-1999). Diputación Provincial de Zaragoza, 1999, p. 216. ISBN 84-89721-58-0.
- ↑ 2,0 2,1 Gobierno de España. «Florencio García Goyena». La Moncloa. Relación histórica de Presidentes del Consejo de Ministros y del Gobierno. Arxivat de l'original el 2010-06-18. [Consulta: 17 setembre 2013].
- ↑ Fitxa del Senat
- ↑ Florencio García Goyena a xtec.es
Càrrecs públics | ||
---|---|---|
Precedit per: Joaquín Francisco Pacheco Gutiérrez | President del Consell de Ministres d'Espanya![]() 31 d'agost de 1847 - 4 d'octubre de 1847 | Succeït per: Ramón María Narváez y Campos |
Precedit per: Florencio Rodríguez Vaamonde | Ministre de Gràcia i Justícia![]() (setembre-octubre) 1847 | Succeït per: Lorenzo Arrazola García |