Francesc de Paula del Villar i Carmona
Biografia | |
---|---|
Naixement | (es) Francisco de Paula del Villar y Carmona ![]() 24 novembre 1861 ![]() Barcelona ![]() |
Mort | 22 setembre 1926 ![]() Ginebra (Suïssa) ![]() |
Activitat | |
Ocupació | arquitecte ![]() |
Moviment | Modernisme català ![]() |
Família | |
Pare | Francesc de Paula del Villar i Lozano ![]() |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/13/Casa_Climent_Arola.jpg/220px-Casa_Climent_Arola.jpg)
Francesc de Paula del Villar i Carmona (Barcelona, 24 de novembre de 1861 – Ginebra, Suïssa, 22 de setembre de 1926[1]) fou un arquitecte català.[2]
Biografia
Fou fill de l'arquitecte murcià Francisco de Paula del Villar y Lozano i d'Eloïsa Carmona Trallero, natural de Màlaga.[3] Titulat com Arquitecte el 30 de març de 1886,[4][5] el 1892 va succeir al seu pare com a arquitecte diocesà, continuant amb la tasca iniciada pel seu pare al Monestir de Montserrat: absis, façana de l'església, cambril de la Verge, Segon Misteri de Dolor del Rosari Monumental, monument als herois de la batalla del Bruc (avui desaparegut), etc.[6] A Barcelona va fer la Casa Riera (1892), la casa del Gas Lebon a Balmes/Gran Via (1896), l'església de Santa Madrona i l'Hospital d'Inguaribles (1916). Autor també de l'església parroquial de Tiana (1886), l'observatori Patxot (1895) de Sant Feliu de Guíxols[7] i la casa de salut de la Fundació Albà.
Va dissenyar i dirigir entre els anys 1895-1897 la construcció del campanar de l'església de Sant Joan de Valls (Alt Camp), de 74 m d'alçada.
La documentació que es conserva al fons de l'arxiu històric del Centre de Documentació del Col·legi d'Arquitectes de Catalunya, sobre Francesc de Paula del Villar i Carmona, està formada per 7 expedients i 315 dibuixos realitzats entre 1882 i 1916.[4]
Referències
- ↑ «Participacions de defunció». La Veu de Catalunya, 30-09-1926, pàg. 1.
- ↑ «Francesc de Paula del Villar i Carmona». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
- ↑ Registre de Naixements de l'Ajuntament de Barcelona, any 1861, llibre 5è, foli 53, número de registre 5331.
- ↑ 4,0 4,1 «VILLAR I CARMONA, Francesc de Paula». Col·legi d'Arquitectes de Catalunya. [Consulta: 17 maig 2016].
- ↑ Títol d'arquitecte número 1886
- ↑ Altés i Aguiló, Francesc Xavier. L'església nova de Montserrat (1560-1592-1992). L'Abadia de Montserrat, 1992, p. 210–221. ISBN 978-84-7826-333-2.
- ↑ Gerard, Bussot Liñón. Carrers, cases i arquitectes. Sant Feliu de Guíxols (Dels finicis fins al 19319, 2000, p. 142. ISBN 84-920253-7-9.