El gat salvatge africà (Felis lybica) és una espècie de fèlid. Sembla que divergiren d'altres espècies fa uns 131.000 anys.[1] Alguns exemplars de F. lybica foren domesticats per primer cop fa uns 10.000 anys al Pròxim Orient i són els avantpassats del gat domèstic. S'han descobert restes de gats domèstics en tombes humanes de fa 9.500 anys a Xipre.[2][3]
Descripció física
Crani
El gat salvatge africà té un pelatge que va del marró sorra al gris groguenc, amb ratlles negres a la cua. El seu pèl és més curt que el del gat salvatge europeu. També és considerablement més petit: la longitud del seu cap i el seu cos varia entre 45 i 75 centímetres, té una cua que fa entre 20 i 38 centímetres i el seu pes oscil·la entre 3 i 6,5 quilograms.
Hàbitat i distribució geogràfica
Es troba a l'Àfrica i a l'Orient Mitjà,[4] en una àmplia varietat d'hàbitats: estepes, sabanes, boscos i matollars.
Comportament
Es tracta d'una animal principalment nocturn i crepuscular. Quan s'enfronta, el gat salvatge africà estufa el seu pèl per semblar més gran i intimidar el seu oponent. Durant el dia, en general, s'amaga en arbustos, encara que de vegades està actiu quan els dies són foscos i ennuvolats. El territori d'un mascle coincideix amb el d'algunes femelles, el qual defensa contra els intrusos. Són territorials i solen presentar grups d'un mascle amb poques femelles.
Alimentació
Per caçar, s'apropa a la seva presa lentament i l'ataca saltant-hi al damunt quan es troba prou a prop (aproximadament un metre). El gat salvatge africà s'alimenta principalment de ratolins, rates i altres petits mamífers, encara que quan se'n presenta l'oportunitat, també s'alimenta d'ocells, rèptils, amfibis i insectes.
Reproducció
Les femelles pareixen entre 2 i 6 gatons (3 de mitjana), sovint en caus o forats a terra. El període de gestació té una durada d'entre 56 i 69 dies. Els gatons neixen cecs i necessiten la completa atenció de la mare. La majoria neixen a l'estació humida, quan hi ha suficient aliment, es queden amb la seva mare durant 5 o 6 mesos i són fèrtils després del primer any.
Referències
↑«The Near Eastern Origin of Cat Domestication». [Consulta: June 30].(anglès)
↑Kingdon, Jonathan. East African Mammals: Carnivores. University of Chicago Press, 1988. ISBN 0-226-43721-3.(anglès)
↑Study Traces Cat's Ancestry to Middle East (anglès)
Wilson, D. E.; Reeder, D. M. (editors). Mammal Species of the World. A Taxonomic and Geographic Reference (en anglès). 2 volums. 3a edició. Baltimore: Johns Hopkins University Press, 2005. ISBN 978-0-8018-8221-0.(anglès)
Enllaços externs
IUCN/SSC Cat Specialist Group – African wild cat (en inglés) Arxivat 2012-04-08 a Wayback Machine.
Gat del desert xinès (Felis bieti) · Gat domèstic (Felis catus) · Gat de la jungla (Felis chaus) · Gat salvatge africà (F. lybica) · Gat de Pallas (Felis manul) · Gat de la sorra (Felis margarita) · Gat de peus negres (Felis nigripes) · Gat salvatge (Felis silvestris)
L. braccatus · Gat de la Pampa (Leopardus colocolo) · Gat de Geoffroy (Leopardus geoffroyi) · Gat kodkod (Leopardus guigna) ·L. guttulus · Gat dels Andes (Leopardus jacobitus) ·L. narinensis ·L. pajeros · Ocelot (Leopardus pardalis) ·L. pardinoides · Gat tigrat (Leopardus tigrinus) · Gat margay (Leopardus wiedii)
Gat de Bengala (Prionailurus bengalensis) · Gat capplà (Prionailurus planiceps) · Gat rovellat (Prionailurus rubiginosus) · Gat pescador (Prionailurus viverrinus)
Civeta de palmera comuna (Paradoxurus hermaphroditus) · Civeta de palmera de Jerdon (Paradoxurus jerdoni) · Civeta de palmera daurada (Paradoxurus zeylonensis)
Mofeta dels Andes (C. chinga) · Mofeta de la Patagònia (C. humboldtii) · Mofeta de nas porcí oriental (C. leuconotus) · Mofeta amazònica (C. semistriatus)
Os marí sud-americà (A. australis) · Os marí de Nova Zelanda (A. forsteri) · Os marí de les Galápagos (A. galapagoensis) · Os marí antàrtic (A. gazella) · Os marí de Juan Fernández (A. philippii) · Os marí afroaustralià (A. pusillus) · Os marí de Guadalupe (A. townsendi) · Os marí subantàrtic (A. tropicalis)