Hardwar
ہری دوار (ur) ![]() | ||||
| ||||
Localització | ||||
---|---|---|---|---|
| ||||
País | Índia | |||
Estat federat | Uttarakhand | |||
Division of Uttarakhand (en) ![]() | divisió de Garhwal | |||
Districte | districte d'Hardwar ![]() | |||
Capital de | districte d'Hardwar ![]() | |||
Geografia | ||||
Superfície | 23,56 km² ![]() | |||
Banyat per | Ganges ![]() | |||
Altitud | 314 m ![]() | |||
Identificador descriptiu | ||||
Codi postal | 249401 ![]() | |||
Fus horari | UTC+05:30 ![]() | |||
Prefix telefònic | 133 ![]() | |||
Lloc web | haridwarnagarnigam.com ![]() |
Hardwar o Haridwar (hindi हरिद्वार भारत) és una ciutat i municipalitat de l'Índia, capital del districte d'Hardwar a l'estat d'Uttarakhand. Haridwar vol dir "Porta de Déu".[1][2]
Ciutats santa
És considerada una de les set ciutats més santes de l'hinduisme. Antigament, va portar el nom de Gangadwára (गंगाद्वार, lloc on el Ganges baixa a la plana).[3] Es considera que és un dels quatre llocs on es troba l'elexir de la immortalitat (els altres són Ujjain, Nasik i Allahabad) i, per tant, s'hi celebren les festes de Kumbha Mela un cop cada tres anys en una de les quatre ciutats (una vegada cada 12 anys) amb assitència de milions de peregrins i turistes; el lloc on surt l'elexir o nectar (amrita) és conegut com a Brahma Kund, o llac a la vora dels ghats d'Har Ki Pauri. És el centre principal de pelegrinatge a Uttarakhand (els altres quatre són Badrinath, Kedarnath, Gangotri i Yamunotri).
Població
La població al cens del 2001 era de 175.010 habitants. A anterior cens la població era:
- 1872: 21.555
- 1881: 28.106
- 1891: 29.125
- 1901: 25.597
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3f/Ganga_Mahabalipuram.jpg/220px-Ganga_Mahabalipuram.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0f/Evening_view_of_Har-ki-Pauri%2C_Haridwar.jpg/220px-Evening_view_of_Har-ki-Pauri%2C_Haridwar.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/58/Head_of_Ganges_Canal%2C_Haridwar%2C_1894-1898.jpg/220px-Head_of_Ganges_Canal%2C_Haridwar%2C_1894-1898.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/74/Haridwar_from_opposite_bank_of_the_Ganges%2C_1866.jpg/220px-Haridwar_from_opposite_bank_of_the_Ganges%2C_1866.jpg)
Història
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/85/Haridwar_Holy_Ganges_En_Route_Milestone.jpg/220px-Haridwar_Holy_Ganges_En_Route_Milestone.jpg)
Deixant de banda les llengües mitològiques associades a la religió, les troballes han posat en relleu una cultura de terracota que va existir entre el 1700 aC i el 1200 aC.[4] Fou dominada pels mauryes (322–185 aC), i després pels kushana (segles I a III).[5] El ghat sagrat d'Har ki Pauri fou construït pel rei Vikramaditya (segle I aC) en record del seu germà Bhrithari, que s'havia establert a Haridwar per meditar a la riba del Ganges i va morir-hi.
Referències escrites apareixen als escrits del viatger xinès Huan Tsang, que va ser a la zona el 629 durant el regnat d'Harsa o Harshavardhana (590–647), que li dona el nom de Mo-yu-lo (segurament les ruïnes de Mayapur una mica al sud de la moderna ciutat) esmentant un fort i tres temples decorats amb escultures,;[6][7][8] al nord de Mo-yu-lo esmenta un temple de nom Gangadwara (Cami del Ganges). Adi Shankracharya hauria visitat la regió i l'estàtua principal encara existent al temple Chandi Devi seria obra seva al segle viii.
Haridwar va passar al sultanat de Delhi al segle xiii; després fou travessada per Tamerlà el gener del 1399[9]
Durant la seva visita el primer guru sikh, Guru Nanak (1469-1539) es va banyar a Haridwar,.[10][11] La seva visita, suposadament el 1504, encara es commemora en el lloc de culte sikh de Gurudwara Nanakwara; després va visitar Kankhal quan anava a Kotdwara al Garhwal.[12] Més tard la va visitar el tercer guru, Sri Amar Das, que hi va estar 22 vegades en la seva vida.[13]
L′Ain-e-Akbari escrit per Abul Fazal al segle xvi en temps d'Akbar, parla de Maya o Mayapur (que diu que era anomenada Hardwar), com a ciutat sagrada dels hindus.;[14] també esmenta que Akbar en els seus viatges va beure aigua del Ganges en aquest lloc i li va dir "l'aigua de la mmortalitat"[15]
El general d'Akbar raja Man Singh d'Amber, hauria fundat la moderna ciutat i hauria renovat els ghats a Har-ki-pauri. A la seva mort el seu cos hauria estat submergit al llac Brahma Kund pel mateix emperador.[5] Thomas Coryat, un viatger anglès que va visitar la ciutat en temps de l'emperador Jahangir (1596-1627) esmenta a Haridwara com la capital de Xiva.
La regió va passar a mans de la Companyia Britànica de les Índies Orientals el 1803. Els britànics van construir la presa de Bhimgoda Dam, una de les més grans del Ganges, després del 1840. El Canal Superior del Ganges, els treballs del qual es van iniciar l'abril de 1842 (després de la fam de 1837-1838), fou obert el 1854;[16] beneficiós per l'agricultura va causar un desgavell en el corrent del riu i va contribuir a la decadència del Ganges com a riu navegable (al segle xviii encara ciutats com Tehri eren considerades ports).[17][18] La capçalera del canal del Ganges està situada a Haridwar.
La muncipalitat es va formar el 1869 amb els pobles de Mayapur i Kankhal. La població el 1901 era de 25.597 habitants i formava part del tehsil de Roorkee al districte de Saharanpur de les Províncies Unides d'Agra i Oudh. El 28 de desembre de 1988 fou declarada capital d'un nou districte que porta el seu nom.
Referències
- ↑ Dictionary[Enllaç no actiu] Molesworth, J. T. (James Thomas). A dictionary, Marathi and English. Bombay Education Society's press, 1857, Page 888.
- ↑ About Haridwar sahajaharidwar.
- ↑ Gangadwára, the place where the Ganges descends to the plains. Sacrifice of Daksha, The Vishnu Purana, traduït per Horace Hayman Wilson, 1840. p. 62, 62:2.
- ↑ Haridwar History Haridwar Official website.
- ↑ 5,0 5,1 Review on: Haridwar
- ↑ Haridwar
- ↑ Hardwar, The Imperial Gazetteer of India, v. 13, p. 52.
- ↑ Digital Library The Imperial Gazetteer of India, Oxford, 1908, Vol.13, p.51.
- ↑ History The Imperial Gazetteer of India, v. 2, p. 570.
- ↑ Guru Nanak
- ↑ Life Of Guru Nanak: Chapter IV The Sikh Religion, Volume 1, per Max Arthur Macauliffe (1842-1913), Oxford University Press (1909). pàgines 50-52.
- ↑ Janasakhi Arxivat 2012-03-24 a Wayback Machine. Janamsakhis of Miharban and Mani Singh, Janamsakhi Tradition, Dr. Kirpal Singh, 2004, Universitat Punjabí, Patiala. ISBN 81-7205-311-8. www.globalsikhstudies.net.
- ↑ «Welcome To Punjabkesari.com-Religion». - Punjabkesari.
- ↑ Sacred Places of Pilgrimage Arxivat 2018-07-14 a Wayback Machine. Ain-e-Akbari, Vol. III, p. 306.
- ↑ Hardwar Arxivat 2011-09-20 a Wayback Machine. Ain-e-Akbari, per Abul Fazl 'Allami, Volum I, A´I´N 22. The A´bda´r Kha´nah. P 55. traduït del persa per H. Blochmann i Coronel H. S. Jarrett, Asiatic society of Bengal. Calcutta, 1873 – 1907. “His Majesty calls this source of life “the water of immortality,” and has committed the care of this department to proper persons.... Both at home and on travels, he drinks Ganges water.”
- ↑ Upper Ganges Canal The Imperial Gazetteer of India, 1909, v. 12, p. 138.
- ↑ Gangaji Haridwar Official website of Haridwar.
- ↑ The Ganga Basin Arxivat 2009-02-18 a Wayback Machine. Dams on the Ganga, Universitat d'Albany.
Bibliografia
- Haridwar - Gangadware Mahatirthe, Ed. Shalini Saran. Haridwar Development Authority, Govt. of Uttar Pradesh, 1992.«Enllaç».
- Gateway to the Gods: Haridwar-Rishikesh. Rupinder Khullar, Reeta Khullar. 2004, UBS Publishers. ISBN 81-7476-460-7.
- Helena Petrovna Blavatsky Hardwar Mela From the Caves and Jungles of Hindostan (1879-80),
- Report, per Archaeological Survey of India, sir Alexander Cunningham. publicat per l'Office of the Superintendent of Government Printing, 1871. Chapt 30: Haridwar or Gangadwara, p. 231-236.
- Charles Harcourt Ainslie Forbes-Lindsay. Chapter XVII: Himalayas, Hardwar. India, Past and Present, publicat per J.C. Winston, 1903. Page 295
- Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
- Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
Enllaços externs
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- Haridwar. Arxivat 2009-10-18 a Wayback Machine.
- Photos of Haridwar, 1280x960