Harold Davenport
![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | 30 octubre 1907 ![]() Huncoat (Anglaterra) ![]() |
Mort | 9 juny 1969 ![]() Cambridge (Anglaterra) ![]() |
Causa de mort | causes naturals ![]() |
Sepultura | Església de Sta. Maria i St. Andreu, Grantchester 52° 10′ 44″ N, 0° 05′ 40″ E / 52.179025°N,0.094408°E / 52.179025; 0.094408 ![]() |
President Societat Matemàtica de Londres | |
1957 – 1959 ← Philip Hall – Hans Heilbronn → ![]() | |
Dades personals | |
Formació | Universitat de Cambridge (–1935) Trinity College (1927–1932) Universitat Victòria de Manchester (1924–1927) ![]() |
Director de tesi | John Edensor Littlewood ![]() |
Activitat | |
Camp de treball | Teoria de nombres ![]() |
Ocupació | matemàtic, professor d'universitat ![]() |
Ocupador | Universitat de Cambridge (1958–1969) University College de Londres (1945–1958) Universitat de Bangor (1941–1945) Universitat Victòria de Manchester (1937–1941) Trinity College (1932–1937) ![]() |
Membre de | Royal Society (1940–) ![]() |
Obra | |
Obres destacables
| |
Estudiant doctoral | John Horton Conway, Alan Baker, Hugh Montgomery, Martin Huxley, Thomas Cusick, Peter Elliott, John Chalk, Antonia Jones, John Armitage, George Watson, David Burgess, Peter Pleasants, Robert Odoni i Michael Dodson ![]() |
Família | |
Cònjuge | Anne Lofthouse ![]() |
Fills | James Davenport ![]() |
Pares | Percy Davenport i Nancy Barnes |
Premis
| |
![]() ![]() |
Harold Davenport (Huncoat, 30 d'octubre de 1907 - Cambridge, 9 de juny de 1969) va ser un matemàtic anglès.
Vida i Obra
Davenport va fer els estudis secundaris a l'institut d'Accrington (Lancashire) i el 1924 va obtenir dues beques per estudiar a la universitat de Manchester. La seva intenció inicial era estudiar matemàtiques i química, però finalment va optar per les primeres.[1] El 1927 es va graduar a Manchester i va continuar els seus estudis al Trinity College de la universitat de Cambridge,[2] on va fer recerca sota la direcció de Littlewood[3] i va ser fellow del Trinity College a partir de 1932 fins al 1937 quan va acceptar una plaça docent a la universitat de Manchester, on va iniciar la seva col·laboració amb Louis Mordell.[4] El 1941 va ser nomenat professor de matemàtiques del University College North Walles (actual universitat de Bangor) en la qual va conèixer, Anne Lofthouse, una filòloga amb qui es va casar el 1944.[5] El 1945, en acabar la Segona Guerra Mundial, va passar a ser professor del University College de Londres,[6] en el qual va romandre fins al 1958, quan va ser nomenat per ocupar la Càtedra Rouse Ball de Matemàtiques a la universitat de Cambridge, càrrec que va ocupar fins a la seva mort el 1969.[7]
El camp de treball de Davenport va ser la teoria de nombres i, especialment, en camps connexes a la teoria multiplicativa de nombres, com les sèries,[8] la geometria dels nombres[9] i les equacions diofàntiques.[10] Va publicar tres llibres importants: The higher arithmetic (1952), Analytic methods for Diophantine equations and Diophantine inequalities (1962) i Multiplicative number theory (1967),[11] a més de dos centenars d'articles científics[12] i el 1977 els seus deixebles van editar les seves Obres Escollides en quatre volums. Entre les seves aportacions més importants es troben diversos teoremes que porten el seu nom, el desmentiment de la conjectura de Littlewood[13] i l'obtenció de teories abstractes per resoldre problemes.[14]
A més de les seves recerques científiques, Davenport va ser un treballador incansable per la Societat Matemàtica de Londres, de la qual va arribar a ser president el bienni 1957-1959.[15]
Referències
- ↑ Halberstam i Burgess, 1971, p. 159.
- ↑ Chang, 2011, p. 204.
- ↑ Halberstam i Burgess, 1971, p. 160.
- ↑ Gauthier, 2009, p. 186 i 207.
- ↑ Halberstam i Burgess, 1971, p. 161.
- ↑ Halberstam i Burgess, 1971, p. 162.
- ↑ Halberstam i Burgess, 1971, p. 164.
- ↑ Halberstam i Burgess, 1971, p. 176 i 182.
- ↑ Gauthier, 2009, p. 207 i ss..
- ↑ Halberstam i Burgess, 1971, p. 181.
- ↑ Halberstam i Burgess, 1971, p. 167.
- ↑ Halberstam, Burgess.
- ↑ Ferolito, 2010, p. 192.
- ↑ Halberstam i Burgess, 1971, p. 166.
- ↑ Halberstam i Burgess, 1971, p. 163.
Bibliografia
- Chang, Sooyoung. Academic Genealogy of Mathematicians (en anglès). World Scientific Publishing, 2011. ISBN 978-981-4282-29-1.
- Ferolito, Clarice «An unresolved analogue of the Littlewood Conjecture» (en anglès). Involve: a journal of mathematics, Vol. 3, Num. 2, 2010, pàg. 191-196. DOI: 10.2140/involve.2010.3.191. ISSN: 1944-4176.
- Gauthier, Sébastien «La géométrie dans la géométrie des nombres : histoire de discipline ou histoire de pratiques à partir des exemples de Minkowski, Mordell et Davenport» (en francès). Revue d'histoire des mathématiques, Vol. 15, Num. 2, 2009, pàg. 183-230. ISSN: 1262-022X.
- Halberstam, H.; Burgess, D.A. «Harold Davenport, 1907-1969» (en anglès). Biographical Memoirs of Fellows of the Royal Society, Vol. 17, 1971, pàg. 159-192. DOI: 10.1098/rsbm.1971.0006. ISSN: 0080-4606.
- Tattersall, James J. Elementary Number Theory in Nine Chapters (en anglès). Cambridge University Press, 1999. ISBN 0-521-58503-1.
Enllaços externs
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Harold Davenport» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland.
- Halberstam, H. «Davenport, Harold». Complete Dictionary of Scientific Biography, 2008. [Consulta: 7 desembre 2021]. (anglès)
- Halberstam, Heini. «Davenport, Harold». Oxford Dictionary of National Biography, 2004. [Consulta: 7 desembre 2021]. (anglès)