Irarsita
![]() | |
---|---|
![]() ![]() | |
Fórmula química | (Ir,Ru,Rh,Pt)AsS |
Epònim | iridi, arsènic i composició ![]() |
Localitat tipus | mina Onverwacht, Lydenburg, Eastern Bushveld, Província de Mpumalanga, Sud-àfrica |
Classificació | |
Categoria | sulfurs |
Nickel-Strunz 10a ed. | 2.EB.25 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 2.EB.25 ![]() |
Nickel-Strunz 8a ed. | II/C.06c ![]() |
Dana | 2.12.3.7 |
Heys | 3.12.64 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | isomètric |
Estructura cristal·lina | a = 5,77Å; |
Grup espacial | Grup espacial 205 ![]() |
Color | negre ferro |
Tenacitat | fràgil |
Duresa | 6,5 |
Lluïssor | metàl·lica |
Diafanitat | opaca |
Propietats òptiques | isotròpica |
Impureses comunes | Os, Fe |
Més informació | |
Estatus IMA | aprovat ![]() |
Codi IMA | IMA1966-028 |
Any d'aprovació | 1966 |
Símbol | Irs ![]() |
Referències | [1][2] |
La irarsita és un mineral de la classe dels sulfurs, que pertany al grup de la cobaltita. Rep el seu nom de la seva composició química.
Característiques
La irarsita és un sulfur de fórmula química (Ir,Ru,Rh,Pt)AsS. Cristal·litza en el sistema isomètric formant grans de fins a 1 mil·límetre, fent intercreixements amb la laurita o la hol·lingworthita, amb la que forma una sèrie de solució sòlida.[3] La seva duresa a l'escala de Mohs és 6,5.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la irarsita pertany a «02.EA: Sulfurs metàl·lics, M:S = 1:2, amb Fe, Co, Ni, PGE, etc.» juntament amb els següents minerals: aurostibita, bambollaita, cattierita, erlichmanita, fukuchilita, geversita, hauerita, insizwaita, krutaita, laurita, penroseita, pirita, sperrylita, trogtalita, vaesita, villamaninita, dzharkenita, gaotaiita, alloclasita, costibita, ferroselita, frohbergita, glaucodot, kullerudita, marcassita, mattagamita, paracostibita, pararammelsbergita, oenita, anduoïta, clinosafflorita, löllingita, nisbita, omeiïta, paxita, rammelsbergita, safflorita, seinäjokita, arsenopirita, gudmundita, osarsita, ruarsita, cobaltita, gersdorffita, hol·lingworthita, jolliffeïta, krutovita, maslovita, michenerita, padmaita, platarsita, testibiopal·ladita, tolovkita, ullmannita, willyamita, changchengita, mayingita, hollingsworthita, kalungaita, milotaïta, urvantsevita i rheniïta.
Formació i jaciments
Es troba en cromita en dunita hortonolita; com inclusions en crompicotitas, i al voltant d'aliatges del grup del platí. Sol trobar-se associada a altres minerals com: platí, hol·lingworthita, sperrylita, laurita, iridarsenita, ruthenarsenita, rutheniridosmina, calcopirita, calcocita, pirrotina, cobaltita, gersdorffita, pentlandita, nickelina, magnetita, cromita o olivina. Va ser descoberta l'any 1966 a la mina Onverwacht, a Lydenburg (Sud-àfrica).
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)