Kristiansenita
![]() | |
---|---|
![]() ![]() | |
Fórmula química | Ca₂Sc₂Sn₂(Si₂O₇)₂(Si₂O₆OH)₂ |
Epònim | Roy Kristiansen ![]() |
Localitat tipus | Pegmatita Heftetjern, Tørdal, Drangedal, Telemark, Noruega |
Classificació | |
Categoria | silicats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 9.BC.30 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 9.BC.30 ![]() |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | triclínic |
Estructura cristal·lina | a = 10,007(5) Å; b = 8,401(5) Å; c = 13,327(5) Å; α = 90,08°; β = 109,06°; γ = 90,01° |
Grup puntual | 1 - pedial |
Grup espacial | grup espacial 1 ![]() |
Color | incolor, blanc, o lleugerament groguenc |
Macles | macles polisintètqiues en {010} |
Fractura | irregular, desigual |
Tenacitat | fràgil |
Duresa | 5,5 a 6 |
Lluïssor | vítria |
Color de la ratlla | blanc |
Diafanitat | transparent, translúcida |
Densitat | 3,64 g/cm³ (calculada) |
Fluorescència | no fluorescent |
Més informació | |
Estatus IMA | aprovat ![]() |
Codi IMA | IMA2000-051 |
Any d'aprovació | 1998 |
Símbol | Kse ![]() |
Referències | [1] |
La kristiansenita és un mineral de la classe dels silicats que pertany i dona nom al grup de la kristiansenita. Rep el seu nom de Roy Kristiansen (1943-), mineralogista noruec aficionat que va observar per primera vegada el nou mineral. És coautor de set noves descripcions de minerals.
Característiques
La kristiansenita és un silicat que va ser aprovat com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2000, i publicada per primera vegada l'any 2001. La seva fórmula química va ser redefinida l'any 2022, passant a ser: Ca₂Sc₂Sn₂(Si₂O₇)₂(Si₂O₆OH)₂.[2] Cristal·litza en el sistema triclínic. La seva duresa a l'escala de Mohs oscil·la entre 5,5 i 6.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la kristiansenita pertany a «09.BC: Estructures de sorosilicats (dímers), grups Si₂O₇, sense anions no tetraèdrics; cations en coordinació octaèdrica [6] i major coordinació» juntament amb els següents minerals: gittinsita, keiviïta-(Y), keiviïta-(Yb), thortveitita, itrialita-(Y), keldyshita, khibinskita, parakeldyshita, rankinita, barisilita, edgarbaileyita i percleveïta-(Ce).
Formació i jaciments
Va ser descoberta a la pegmatita Heftetjern, a Tørdal, Drangedal, al comtat de Telemark, Noruega. També ha estat descrita a Kožichovice, a la regió de Vysočina (República Txeca); a Cadalso de los Vidrios, a Madrid (Espanya); i a alguns indrets de les localitats italianes d'Oltrefiume i Feriolo, al Piemont.
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- ↑ «Kristiansenite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 29 octubre 2017].
- ↑ Miyawaki, Ritsuro; Hatert, Frédéric; Pasero, Marco; Mills, Stuart J. «IMA Commission on New Minerals, Nomenclature and Classification (CNMNC) – Newsletter 70». European Journal of Mineralogy, 34, 6, 09-12-2022, pàg. 591–601. DOI: https://doi.org/10.5194/ejm-34-591-2022 [Consulta: 27 desembre 2022].