Kuan Im Teng
![]() |
![Modifica el valor a Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png)
![Modifica el valor a Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png)
![Modifica el valor a Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Arbcom_ru_editing.svg/10px-Arbcom_ru_editing.svg.png)
![]() | |
5° 25′ N, 100° 20′ E / 5.42°N,100.34°E / 5.42; 100.34 |
Kuan Im Teng (xinès: 觀音亭; pe̍h-ōe-jī: Koan-im-têng) o Kong Hock Keong, és un temple xinès de la ciutat de George Town, a Malàisia. Situat al carrer Jalan Masjid Kapitan Kelin, es va construir per primera vegada el 1728, essent el temple taoista més antic de l'illa de Penang.[1]
El temple està dedicat a la bodhisattva i deessa de la misericòrdia Guanyin. Tanmateix, es va construir originàriament per al culte a Mazu, una deïtat del mar en la mitologia xinesa.[2][3] Després de la migració de xinesos a George Town arran de la fundació de l'assentament el 1786, el temple va passar a ser dedicat a Guanyin el 1800, a la vegada que va començar a funcionar com a lloc de mediació entre les comunitats rivals cantoneses i hokkienes.[4][5]
Tot i que les funcions més seculars del temple depenen des de llavors de l'Ajuntament de Penang, encara conserva la seva importància religiosa i segueix essent popular entre la població local d'ascendència xinesa. És també un lloc important durant les festivitats xineses, com ara les festes anuals de Guanyin i l'aniversari de l'Emperador de Jade, que atrau devots de tot el sud-est asiàtic.[6][7]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1a/Kon_Hock_Keong_Tempel_georgetown_penang_1.jpg/220px-Kon_Hock_Keong_Tempel_georgetown_penang_1.jpg)
Kuan Im Teng és una mostra d'arquitectura xinesa, té grans teulades i portes gegantines ornamentades amb pintures de divinitats taoistes i budistes. Els pilars entrellaçats amb un drac xinès suporten el sostre alt, que està decorat també amb figures de dracs.[2][8] El temple té al davant un gran pati que dona al carrer Jalan Masjid Kapitan Kelin a l'est. Va ser construït segons els principis del fengshui i té tres pous: un a la dreta del santuari principal, un altre al pati davanter i el tercer amagat sota l'altar major de Guanyin.[3] El pou del pati és d'ús públic, mentre que el del costat del santuari principal està reservat als monjos.[2] La llegenda urbana afirma que l'aigua del pou ocult té propietats medicinals.[3]
Història
El temple va ser fundat l'any 1728.[1] Construït amb un cost de 4.000 rals de vuit, estava dedicat a Mazu, una deessa del mar adorada pels hokkiens com a ens protector.[2] En aquell temps l'illa de Penang estava poc poblada i el temple, construït pels mariners hokkiens, es trobava més a prop del mar. El temple va ser renovat l'any 1800 i la deïtat principal del temple va ser canviada de Mazu a Guanyin. Altres deïtats xineses, com Guan Yu i Tua Pek Kong, també es van afegir al temple, reflectint la diversitat de la comunitat xinesa de George Town del moment. El temple va començar a tenir un paper de lloc de mediació en les disputes cada cop més freqüents entre els hokkiens i els cantonesos. En els seus primers anys estava dirigit per un comitè format per igual nombre dels dos grups ètnics[3][4] i el temple va servir com a consell i tribunal per a la comunitat xinesa de Penang fins a mitjans del segle xix.[5]
L'empitjorament del conflicte entre els diferents grups ètnics xinesos a George Town, que va culminar amb els disturbis de Penang de 1867, va portar finalment a l'establiment de l'Ajuntament xinès de Penang el 1881 i el temple va assumir un rol més secular.[5][9] Es considera que el temple posseeix qualitats màgiques ja que ha sobreviscut a diversos atacs des del 1728. Per exemple, el temple va romandre indemne quan l'Exèrcit Imperial Japonès va bombardejar i envair Penang el desembre de 1941, i ha sobreviscut a un grapat d'altres atacs abans i durant la dècada del 1960.[10][11][12] El temple va ser renovat per darrera vegada entre 2012 i 2017.[13][14]
Referències
- ↑ 1,0 1,1 Chester Chin. «What to do at the Goddess Of Mercy Temple, Penang». Star2.com, 12-11-2018. Arxivat de l'original el 16 de novembre 2018. [Consulta: 13 març 2019].
- ↑ 2,0 2,1 2,2 2,3 Penny Wong. «Kuan Yin Temple in Penang [Georgetown Attractions]». [Consulta: 22 maig 2017].
- ↑ 3,0 3,1 3,2 3,3 Ong Yee Ting. «Old world charm of a goddess' temple». The Star, 28-11-2006. [Consulta: 13 març 2019].
- ↑ 4,0 4,1 Cavina Lim. «Sacred space for the gods 212-year-old temple retains charm». StarProperty.my, 17-08-2012. [Consulta: 13 març 2019].
- ↑ 5,0 5,1 5,2 Salma Nasution Khoo. Streets of George Town, Penang. Areca Books, 2007, p. 17. ISBN 978-983-9886-00-9.
- ↑ Chong Kah Yuan. «Devotees pack jetty to observe Heavenly God's birthday». The Star, 06-02-2017. [Consulta: 22 maig 2017].
- ↑ Neil Jin Keong Khor. Glimpses of old Penang: in conjunction with the 30th anniversary of Star Publications (Malaysia) Berhad. Star Publications, 2002, p. 126. ISBN 978-983-9512-12-0.
- ↑ «Kuan Yin Temple (Goddess of Mercy Temple)». Malaysia.Travel. [Consulta: 22 maig 2017].
- ↑ Ho Khai Leong. Connecting and Distancing: Southeast Asia and China. Institute of Southeast Asian Studies, 2009, p. 77. ISBN 978-981-230-856-6.
- ↑ Jean Elizabeth DeBernardi. The Way that Lives in the Heart: Chinese Popular Religion and Spirit Mediums in Penang, Malaysia. Stanford University Press, 2006, p. 268. ISBN 978-0-8047-5292-3.
- ↑ «Bomb Attack on Penang Power». The Straits Times, 03-01-1950. [Consulta: 13 març 2019].
- ↑ «Midnight fire guts stalls». The Straits Times, 01-11-1964. [Consulta: 13 març 2019].
- ↑ Kiatisak Chua. «200-year-old diamond stolen from Goddess of Mercy Temple in Penang». The Star, 29-07-2013. [Consulta: 22 maig 2017].
- ↑ «Devotees throng Goddess of Mercy Temple for consecration». The Sun, 28-06-2017. [Consulta: 10 setembre 2017].