Labirintita
![]() | |
---|---|
Fórmula química | (Na,K,Sr)35Ca₁₂Fe₃Zr₆TiSi51O144(O,OH,H₂O)9Cl₃ |
Epònim | laberint ![]() |
Localitat tipus | Koashva open pit (en) ![]() ![]() |
Classificació | |
Categoria | silicats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 9.CO.10 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 9.CO.10 ![]() |
Dana | 64.1b.1.3 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | trigonal |
Estructura cristal·lina | a = 14,239 Å; c = 60,733 Å; |
Grup puntual | 3 - piramidal |
Grup espacial | r3 |
Color | rosa clar |
Fractura | concoidal |
Tenacitat | fràgil |
Duresa | 5 a 6 |
Lluïssor | vítria |
Color de la ratlla | blanc |
Densitat | 2,88(2) g/cm³ (mesurada); 2,87 g/cm³ (calculada) |
Propietats òptiques | uniaxial (+) |
Índex de refracció | nω = 1,597 nε = 1,601 |
Birefringència | δ = 0,004 |
Impureses comunes | Mn, F, Ce |
Més informació | |
Estatus IMA | aprovat ![]() |
Codi IMA | IMA2002-065 |
Any d'aprovació | 2002 |
Símbol | Lby ![]() |
Referències | [1] |
La labrintita és un mineral de la classe dels silicats, que pertany al grup de la eudialita. Fou anomenada així per la seva estructura cristal·lina inusual i complexa. El mineral presenta una combinació única d'elements i es troba relacionada químicament amb la rastsvetaevita. La seva alteració superficial produeix lovozerita, termonatrita i zirsinalita.
Característiques
La labrintita és un silicat de fórmula química (Na,K,Sr)35Ca₁₂Fe₃Zr₆TiSi51O144(O,OH,H₂O)9Cl₃. Cristal·litza en el sistema trigonal. La seva duresa a l'escala de Mohs és 5 a 6.
L'exemplar que va servir per a determinar l'espècie, el que es coneix com a material tipus, es troba conservat al Museu Fersman de Mineralogia de Moscou, Rússia.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la labrintita pertany a «09.CO: Ciclosilicats amb enllaços de 9 [Si9O27]18-» juntament amb els següents minerals: al·luaivita, eudialita, ferrokentbrooksita, kentbrooksita, khomyakovita, manganokhomyakovita, oneil·lita, raslakita, feklichevita, carbokentbrooksita, zirsilita-(Ce), ikranita, taseqita, rastsvetaevita, golyshevita, voronkovita, johnsenita-(Ce), mogovidita, georgbarsanovita, aqualita, dualita, andrianovita i manganoeudialita.
Formació i jaciments
El mineral fou descobert en una perforació en un pegmatoide alcalí.[2] Va trobar-se associat a feldespat potàssic, sodalita, amfíbols alcalins, egirina, pectolita, lamprofil·lita, lomonossovita, vil·liaumita, minerals del grup de la lovozerita.[3]