Lleona ibera de la Rambla de Còrdova
![]() | |
Tipus | obra escultòrica i troballa arqueològica ![]() |
---|---|
Lloc de descobriment | La Rambla (Còrdova) ![]() |
Període | Segles IV o V aC |
Moviment | Art iber ![]() |
Material | pedra calcària ![]() |
Col·lecció | Museu Arqueològic i Etnològic de Còrdova |
La lleona ibera de la Rambla és una escultura ibera trobada per un agricultor a la localitat de La Rambla (Còrdova), que actualment es troba al museu arqueològic de Còrdova i està sent investigada per part de la Junta d’Andalusia.[1][2]
Va ser esculpida entorn al segle IV o V aC en pedra, és una peça molt poc comuna, ja que es conserven molt poques escultures de mida gran d’aquesta època. Representa un depredador caçant la seva presa amb les orelles cap enrere i la mandíbula sobre el cap d’una cabra ja morta. L’obra pesa 166kg, es troba en un estat de conservació excel·lent, queden restes de l'existència d’una plataforma sota el conjunt escultòric, que no s’ha localitzat.
Context històric
Es data de entre el segle IV i V aC, a la zona que en aquell moment s’anomenava Tartessos, que va ser el lloc pel qual els grecs coneixien la primera civilització d'Occident, hereva de la cultura megalítica andalusa, que es va desenvolupar en el triangle format per les actuals ciutats de Huelva, Sevilla i San Fernando; a la costa sud-oest de la península Ibèrica, va tenir com a eix el riu Tartessos, que els romans van anomenar després Baetis i els àrabs Guadalquivir; no obstant això, res no és segur, i diversos autors tracten de situar el riu Tartessos als boscos de l'Odiel i el Tinto (ria de Huelva), al mar Menor, a les boques del Guadiana o al mateix Tajo.
Polèmica entorn a la interpretació: lloba o lleona
Degut als trets que poden coincidir tant amb els d’una lleona com un llop, els experts no estan segurs de la interpretació. José Antonio Morena, arqueòleg municipal de Baena i director del museu històric de la localitat, explica que guiats pel cap podria ser un llop, però a la part posterior hi ha restes d’una cua massa llarga per tractar-se d’un llop. En tot cas a simple vista es troben bastantes diferències amb les lleones ibèriques de Còrdova.
El gran valor d’aquesta figura podria augmentar si es tractés d’un cànid, ja que en la província i, en general, a Andalusia no hi ha gaires exemples de la representació d’aquest animal a l’art iber i menys en aquest bon estat de conservació.[3]
Emplaçament
Es creu que es trobava localitzada en una necròpolis, ja que les restes de la plataforma seria un possible pilar-estela, per tant un monument funerari. Com que fins al moment no tenim coneixement d’una necròpolis en aquest punt es sospita que va ser traslladada del seu emplaçament original durant algun moment de la història.
Futur de la investigació
Està sent investigada pel Departament de Cultura de la Junta d’Andalusia es preveu incloure la troballa a la carta arqueològica i fer una prospecció a la zona, en busca d’algun conjunt arqueològic iber.[4]
Referències
- ↑ «Una leona ibera, la escultura que ha sorprendido a un agricultor bajo un olivar de La Rambla» (en castellà), 29-10-2020. [Consulta: 28 novembre 2020].
- ↑ «Un agricultor halla de forma casual en Córdoba una espectacular leona íbera de hace 2.500 años» (en castellà), 30-10-2020. [Consulta: 28 novembre 2020].
- ↑ Córdoba, El Día de. «El misterio de la escultura íbera hallada en La Rambla: ¿leona o loba?» (en espanyol europeu), 07-11-2020. [Consulta: 28 novembre 2020].
- ↑ Hoy, Cordoba. «Cultura hará catas donde se descubrió la leona íbera para ver si pertenece a un yacimiento mayor» (en castellà). [Consulta: 28 novembre 2020].