Mankanyes
![]() Noies mankanya a Sébikotane | |
Tipus | ètnia ![]() |
---|---|
Població total | 103.600 aprox. |
Llengua | Mankanya |
Religió | Animisme, Cristianisme |
Geografia | |
Estat | Guinea Bissau ![]() |
Continent | Àfrica ![]() |
Regions amb poblacions significatives | |
![]() ![]() ![]() |
Els mankanyes o Ba-hula són un grup ètnic africà que viu a Guinea Bissau, Senegal i Gàmbia. Llur religió predominant són les religions africanes ancestrals, encara que una quarta part són cristians. La seva llengua, el mankanya, forma part de les llengües bak, que pertany a la família de les llengües nigerocongoleses.
Distribució
El grup més nombrós, uns 61.000 individus, és a Guinea Bissau, on són el 3,5 % de la població i viuen principalment ala regió de Cacheu amb alguns grups a Farim, Bolama i Sao Domingos. Uns 40.000 viuen a la regió de Casamance, al Senegal, mentre que uns 2.600 viu a Gàmbia.
Referències
- ↑ Mankanyes a The Joshua project
Bibliografia
- Bampoky Gabriel, Les Mankagnes, Brame de Bula et Co : origines, migrations et mutations sociales, économiques, politiques et culturelles (1879-1959), Dakar, Université Chiekh Anta Diop, 1996, 71 p. (Mémoire de Maîtrise)
- Bampoky Gabriel, Les Mancagnes brâmes de bula et co : Origines migrations et mutations sociales, économiques, politiques et culturelles (1879 1959)
- Domingos Da Fonseca, L'humanité de Christ : essai d'étude christologique pour une évangélisation du peuple mancagne, Pontificia universitas urbaniana, 1993
- Ndecky, Albert de Tempu, culture et civilisation Mancagne : rites et traditions
- Ndecky Albinou, Pratiques et représentations des parlers mancagne de Goudomp (Sénégal). Amiens, Université de Picardie Jules Verne (Thèse de doctorat)
- Ndecky Albinou, Borrowings from creole-based portuguese: a phonological, morphological and semantical analysis. St-Louis, UGB (mémoire de DEA de Linguistique)
- Ndecky, Nelson de Saqui, La religion égyptienne de la période pharaonique et la religion Mancagne : étude comparée
- Trifkovic Mirjana (1969), Le Mancagne: étude phonologique et morphologique, Dakar-IFAN, 55 pages
- Trinquaz Jacqueline, Colonisations et religions en Afrique noire : L'exemple de Ziguinchor