Marià Puig i Valls
Biografia | |
---|---|
Naixement | 4 agost 1843 ![]() Tarragona ![]() |
Mort | 28 gener 1928 ![]() Barcelona ![]() |
![]() | |
18 abril 1896 – 26 febrer 1898 ← Josep Antoni Ferrer i Soler – Frederic Travé i Escardó → Circumscripció electoral: Districte electoral de Vilanova i la Geltrú | |
![]() | |
1r febrer 1891 – 11 març 1892 ← Josep Bosch i Serrahima – Nicolás Salmerón y Alonso → Circumscripció electoral: Districte electoral de Gràcia ![]() | |
Activitat | |
Lloc de treball | Madrid ![]() |
Ocupació | polític, empresari ![]() |
Partit | Partit Liberal Conservador ![]() |
Marià Puig i Valls (Tarragona, 4 d'agost de 1843 - Barcelona, 28 de gener de 1928)[1] fou un polític català.[2]
Biografia
Membre del Partit Liberal Conservador, fou elegit diputat pel districte de Gràcia a les eleccions generals espanyoles de 1891 i pel de Vilanova i la Geltrú a les eleccions generals espanyoles de 1896.[3]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ad/Germans_Puig_i_Valls_al_seu_jard%C3%AD_%28cropped%29.jpeg/220px-Germans_Puig_i_Valls_al_seu_jard%C3%AD_%28cropped%29.jpeg)
El 1879 va presentar a Corts un projecte de tramvia a vapor de Manresa a Berga que s'acabaria convertint en el Tramvia o Ferrocarril Econòmic de Manresa a Berga. Es tractava d'una proposta molt modesta amb ample de via de 750 mm, amb un pressupost valorat en 1.500.000 pessetes. A finals de l'any següent s'aprovà el projecte, era el 7 de desembre de 1880. La subhasta de la concessió fou celebrada el 25 d'abril de 1881, i s'atorgava al Sr. Marià Puig i Valls, la concessió seria per a 60 anys i les obres havien de començar al cap de tres mesos i estar acabades al cap de 2 anys. El 6 de maig de 1881 el Sr. Puig es reuní amb diversos propietaris i industrials de Barcelona i Berga, als quals proposà la participació en el negoci mitjançant l'adquisició d'accions, de les quals se'n subscriviren aquell mateix dia més de 1.500, i la major part de l'emissió quedà coberta en pocs dies. Un cop constituïda la junta d'accionistes, Marià Puig i Vall, autor del projecte, fou nomenat director general de la societat, el qual assumí el compromís de construir la via en el termini de dos anys.[4]
Enllaços externs
- Fitxa del Congrés dels Diputats (castellà)
Referències
- ↑ «Esquela». La Vanguardia, 05-02-1928, pàg. 2.
- ↑ Anna Isabel Serra Masdeu. Recorregut per la Tarragona modernista. Edicions Cossetània, 2003, p.91.
- ↑ José Varela Ortega. El poder de la influencia: geografía del caciquismo en España (1875-1923), p.720.
- ↑ Serra, Eudald «La viabilitat econòmica del ferrocarril de Manresa a Olvan». L'Erol, 119, 2014.