Mordenita
![]() | |
---|---|
![]() Cristalls aciculars de mordenita, de Old Broken Hill Road, Península de Coromandle, Nova Zelanda | |
Fórmula química | (Na₂,Ca,K₂)Al₂Si10O24·7H₂O |
Epònim | Morden (en) ![]() ![]() |
Descobridor | Henry How ![]() |
Classificació | |
Categoria | silicats > tectosilicats > zeolites |
Nickel-Strunz 10a ed. | 9.GD.35 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 9.GD.35 ![]() |
Nickel-Strunz 8a ed. | VIII/F.11 ![]() |
Dana | 77.1.6.1 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | ortoròmbic |
Hàbit cristal·lí | cristalls prismàtics, aciculars a fibrosos i fins, grups radials, agregats cotonosos, compacte |
Estructura cristal·lina | a = 18.16Å, b = 20.45Å, c = 7.54Å |
Color | blanc, groguenc, vermellós |
Exfoliació | {100} perfecta |
Fractura | irregular |
Duresa | 3 a 4 |
Lluïssor | vítria, sedosa |
Color de la ratlla | blanca |
Diafanitat | transparent, translúcid |
Densitat | 2,1 |
Més informació | |
Estatus IMA | aprovat i aprovat ![]() |
Codi IMA | IMA1997 s.p. ![]() |
Símbol | Mor ![]() |
Referències | [1] |
La mordenita és un mineral de la classe dels silicats (tectosilicats), i dins d'aquesta pertany a l'anomenat grup de les zeolites. Va ser descoberta el 1864, rebent el nom del lloc del seu descobriment, a Morden, Nova Escòcia (Canadà).
Característiques
La mordenita és un mineral de la classe dels tectosilicats, i com totes les zeolites és un aluminosilicat hidratat de sodi, calci i potassi. La seva fórmula és (Na₂,Ca,K₂)Al₂Si10O24·7H₂O. A més dels elements de la seva fórmula, sol portar com a impuresa l'element magnesi. A la natura s'hi pot trobar una varietat de mordenita rica en potasi.[2] La mordenita cristal·litza en el sistema ortoròmbic, formant cristalls prismàtics, aciculars a fibrosos i fins; també forma grups radials i agregats cotonosos, i s'hi pot trobar compacte.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la mordenita pertany a «02.GD: Tectosilicats amb H₂O zeolítica; cadenes de 6-enllaços – zeolites tabulars» juntament amb els següents minerals: gmelinita-Ca, gmelinita-K, gmelinita-Na, willhendersonita, cabazita-Ca, cabazita-K, cabazita-Na, cabazita-Sr, cabazita-Mg, levyna-Ca, levyna-Na, bellbergita, erionita-Ca, erionita-K, erionita-Na, offretita, wenkita, faujasita-Ca, faujasita-Mg, faujasita-Na, maricopaita, dachiardita-Ca, dachiardita-Na, epistilbita, ferrierita-K, ferrierita-Mg, ferrierita-Na i bikitaita.
Formació i jaciments
Es troba en roques ígnies de tipus andesita, formant vetes i cavitats amigdaloides. Apareix també com a producte secundari de la hidratació de cristall volcànic. En sediments apareix com a mineral autigènic. Sol trobar-se associada a altres minerals com: calcita, caolinita, glauconita o d'altres zeolites.
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)