Oftedalita
![]() | |
---|---|
Fórmula química | K(ScCa)◻₂Be₃Si₁₂O₃₀ |
Epònim | Ivar Werner Oftedal ![]() |
Localitat tipus | Pegmatita de Heftetjern, Tørdal, Drangedal, Telemark, Noruega |
Classificació | |
Categoria | silicats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 9.CM.05 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 9.CM.05 ![]() |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | hexagonal |
Estructura cristal·lina | a = 10,097Å; c = 13,991Å; |
Grup puntual | 6/mmm (6/m 2/m 2/m) - dihexagonal dipiramidal |
Color | blanc grisenc |
Exfoliació | pobre/indistingible - paral·lel a {001} |
Fractura | concoidal |
Tenacitat | fràgil |
Duresa | 6 |
Lluïssor | vítria |
Color de la ratlla | blanc |
Densitat | 2,614 g/cm³ (calculada) |
Propietats òptiques | uniaxial (-) |
Índex de refracció | nω = 1,554 a 1,558 nε = 1,551 a 1,555 |
Birefringència | δ = 0,003 |
Pleocroisme | no pleocroica |
Fluorescència | no observada |
Més informació | |
Estatus IMA | aprovat ![]() |
Codi IMA | IMA2003-045a |
Símbol | Oft ![]() |
Referències | [1][2] |
L'oftedalita és un mineral de la classe dels silicats. Rep el nom en honor d'Ivar Werner Oftedal (1894-1976), professor de mineralogia a l'Institut de Geologia de la Universitat d'Oslo, qui va contribuir extensament a la geoquímica de l'escandi i va escriure els primers papers sobre la mineralogia de les pegmatites de Tørdal (Noruega).
Característiques
L'oftedalita és un silicat aprovat com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2004, i publicat dos anys després, amb fórmula química KSc₂◻₂Be₃Si₁₂O₃₀. Aquesta fórmula va ser fedefinida l'any 2024, passant a ser: K(ScCa)◻₂Be₃Si₁₂O₃₀.[3] Cristal·litza en el sistema hexagonal. Es troba en forma de cristalls prismàtics curts de fins a 100 μm de diàmetre, o bé com a producte de reposició juntament amb altres minerals d'escandi. La seva duresa a l'escala de Mohs és 6.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, l'oftedalita pertany a «09.CM - Ciclosilicats, amb dobles enllaços de 6 [Si₆O18]12- (sechser-Doppelringe)» juntament amb els següents minerals: armenita, brannockita, chayesita, darapiosita, eifelita, merrihueïta, milarita, osumilita-(Mg), osumilita, poudretteïta, roedderita, sogdianita, sugilita, yagiïta, berezanskita, dusmatovita, shibkovita, almarudita, trattnerita i faizievita.
Formació i jaciments
Va ser descoberta a la pegmatita de Heftetjern, a la localitat de Tørdal, a Drangedal (Telemark, Noruega). Es tracta de l'únic indret on ha estat descrita aquesta espècie mineral.
Referències
- ↑ «Oftedalite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 6 març 2018].
- ↑ «The New IMA List of Minerals – A Work in Progress – Updated: November 2017» (en anglès). International Mineralogical Association. Arxivat de l'original el 2019-08-10. [Consulta: 6 març 2018].
- ↑ Bosi, Ferdinando; Hatert, Frédéric; Pasero, Marco; Mills, Stuart J. «IMA Commission on New Minerals, Nomenclature and Classification (CNMNC) – Newsletter 78». European Journal of Mineralogy, 36, 2, 05-04-2024, pàg. 361–367. DOI: https://doi.org/10.5194/ejm-36-361-2024 [Consulta: 6 abril 2024].