Pont llevadís
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/6/60/MovableBridge_draw.gif)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/c/cd/Drawbridge.gif)
Un pont llevadís[1] o pont basculant és un pont mòbil amb un contrapès que equilibra contínuament un tram, o "fulla", al llarg de la seva oscil·lació ascendent per proporcionar pas per al trànsit de vaixells. Pot ser de fulla simple o doble.
Avui en dia, els ponts llevadissos se solen situar als rius i ports per on passen grans vaixells o velers amb els pals alts. Els contrapesos necessaris per equilibrar la part basculant es poden situar per sobre o per sota de la coberta del pont.
El més famós de tots els ponts llevadissos és el pont de la Torre, a Londres.
Història
Els ponts basculants s'utilitzen des de l'antiguitat. En aquella època s'utilitzaven als castells i fortaleses per travessar el seu fossat. S'aixecaven mitjançant politges i cordes o cadenes. Eren d'una sola fulla.
No obstant això, no va ser fins a l'adopció d'energia de vapor durant la dècada de 1850 que va permetre moure ràpidament l'estructura per a una aplicació pràctica.
James Meadows Rendel va dissenyar el 1831 el primer pont basculant amb un mecanisme hidràulic, a l'estuari de Kingsbridge a Anglaterra.[2]
Tipus
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f0/Ford_Bridge_Schematic_open-close.gif/240px-Ford_Bridge_Schematic_open-close.gif)
Hi ha tres tipus de disseny de pont basculant:[3]
Pivot fix
El pont de pivot fix (en anglès: fixed-trunnion; també conegut com a bàscula de Chicago) gira al voltant d'un eix gran que eleva la fulla o fulles. El nom de Chicago deriva de la ciutat, on és àmpliament utilitzat i és una evolució del pivot fix dissenyat per Joseph Strauss.[4]
Elevador rodant
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/d/df/MovableBridge_roll.gif)
El pont d'elevador rodant (en anglès: rolling lift trunnion; també conegut com a elevador rodant "Scherzer"), puja la fulla rodant sobre una pista semblant a una base d'un balancí. L'elevador rodant "Scherzer" és un refinament patentat per l'enginyer estatunidenc William Donald Scherzer el 1893.[5]
Tipus Rall
El tipus "Rall", poc habitual, combina un elevador rodant amb un moviment longitudinal als pivots quan s'obre.[6] El va patentar Theodor Rall l'any 1901.[4][6][7] Un dels pocs exemples que perviuen és el pont de Broadway (1913) a Portland, Oregon.[6][8]
Pont Porta d'Europa
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/33/Pont_de_la_Porta_d%27Europa_BCN_04_2016_7052.jpg/220px-Pont_de_la_Porta_d%27Europa_BCN_04_2016_7052.jpg)
El port basculant del port de Barcelona, conegut com a pont "Porta d'Europa" (inaugurat l'any 2000) és el pont més gran de la seva tipologia. Els 109 metres que mesura la llum del seu tram mòbil, és a dir, la distància entre les ròtules de rotació de cadascuna de les seves fulles, li han atorgat aquest rècord. [9]
El seu disseny es va adjudicar a l'enginyer de camins Juan José Arenas de Pablo, amb l'assistència tècnica de Walter Kaufmann.
Galeria d'imatges
- Tower Bridge a Londres
- Pont del Palau a Sant Petersburg, Rússia
- Pont de bàscula sobre el riu Mystic, Mystic, Connecticut, EUA
- Pont d'elevador rodant Pegasus sobre el canal de Caen, Normàndia, França
- Pont d'elevador rodant de ferrocarril a Oldenburg, Alemanya
- Pont d'una sola fulla amb gelosia i contrapès, Seattle, Washington, EUA
- Pont d'elevador Ashtabula, una bàscula Strauss construïda a Ohio el 1925
- Pont del FC Patagones-Viedma, Argentina. El pont rodant més llarg del món i l'únic amb contrapès hidràulic.
- El pont Birkenhead a Port Adelaide, Austràlia, totalment obert
- Un disseny de Strauss: el pont del carrer Johnson al port de Victoria, Colúmbia Britànica, construït el 1924
- Pont de bàscula a Montceau-les-Mines, França
- El pont de l'avinguda Wabash a Chicago, Illinois, EUA
- El pont Pamban a Rameswaram, Índia, sobre l'estret de Palk
- El pont White Cart, Renfrew, Escòcia
- Pont al carrer Cherry sobre el canal Keating a Toronto, Canadà
- Pont de bàscula al carrer Cherry, al port de Toronto, Canadà
- Un altre disseny de Strauss: el pont Lefty O'Doul, a prop d'Oracle Park a San Francisco
- Yeongdodaegyo a Busan, Corea del Sud
Referències
- ↑ «Una empresa espanyola construeix del revés el primer pont llevadís de Xile». 324, 11-01-2014. [Consulta: 27 abril 2014].
- ↑ Clarke, Mike. «A Brief History of Movable Bridges» (en anglès), 05-01-2009. Arxivat de l'original el 2016-04-02. [Consulta: 9 febrer 2012].
- ↑ Koglin, Terry L. «4. Bascule Bridges». A: Movable bridge engineering (en anglès). John Wiley and Sons, 2003. ISBN 978-0-471-41960-0 [Consulta: 25 maig 2009].
- ↑ 4,0 4,1 «Landmark Designation Report: Historic Chicago Bridges» (PDF) (en anglès) p. 12, 15 (pdf pages 14, 17). Commission on Chicago Landmarks, setembre 2007. [Consulta: 21 abril 2013].
- ↑ Scherzer, William, US grant 511713, emesa 26 desembre 1893
- ↑ 6,0 6,1 6,2 Wood Wortman, Sharon; Wortman, Ed. The Portland Bridge Book (3rd Edition). Urban Adventure Press, 2006, p. 32, 35. ISBN 0-9787365-1-6.
- ↑ «Patent number 669348: T. Rall movable bridge» (en anglès). United States Patent and Trademark Office (referenced online by Google Patents), 1901. [Consulta: 21 abril 2013].
- ↑ Historic American Engineering Record. «Broadway Bridge, Spanning Willamette River at Broadway Street [sic], Portland, Multnomah County, OR» (en anglès). Library of Congress. [Consulta: 21 abril 2013].
- ↑ «Arenas&Asociados» (en castellà). Arxivat de l'original el 14 de maig 2019. [Consulta: 14 maig 2019].
Vegeu també
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)