Riversideïta
![]() | |
---|---|
![]() ![]() | |
Fórmula química | Ca₅Si₆O16(OH)₂·2H₂O |
Localitat tipus | pedreres Crestmore, Crestmore, Comtat de Riverside, Califòrnia, Estats Units |
Classificació | |
Categoria | silicats > inosilicats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 9.DG.10 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 9.DG.10 ![]() |
Nickel-Strunz 8a ed. | VIII/D.10 ![]() |
Dana | 72.3.2.4 |
Heys | 14.5.19 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | ortoròmbic |
Estructura cristal·lina | a = 5,57Å; b = 3,64Å; c = 18,79Å; |
Color | blanc |
Duresa | 3 |
Lluïssor | sedosa |
Propietats òptiques | biaxial (+) |
Índex de refracció | nα = 1,600 nβ = 1,601 nγ = 1,605 |
Birefringència | δ = 0,005 |
Dispersió òptica | r < v feble |
Impureses comunes | Ti, Al, Fe, Mg |
Més informació | |
Estatus IMA | qüestionable (Q) i mineral heretat (G) ![]() |
Codi IMA | IMA2014 s.p. ![]() |
Any d'aprovació | 1917 |
Símbol | Rsd ![]() |
Referències | [1] |
La riversideïta és un mineral de la classe dels silicats que pertany al supergrup de la tobermorita. Va ser anomenada en honor del comtat de Riverside, on va ser descoberta.[1]
Característiques
La riversideïta és un inosilicat de fórmula química Ca₅Si₆O16(OH)₂·2H₂O. Cristal·litza en el sistema ortoròmbic. La seva duresa a l'escala de Mohs és 3. Tant es pot trobar en forma de fibres creuant vetes, de fins a 1 cm com de forma massiva.[2]
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la riversideïta pertany a «09.DG - Inosilicats amb 3 cadenes senzilles i múltiples periòdiques» juntament amb els següents minerals: bustamita, ferrobustamita, pectolita, serandita, wol·lastonita, wol·lastonita-1A, cascandita, plombierita, clinotobermorita, tobermorita, foshagita, jennita, paraumbita, umbita, sørensenita, xonotlita, hil·lebrandita, zorita, chivruaïta, haineaultita, epididimita, eudidimita, elpidita, fenaksita, litidionita, manaksita, tinaksita, tokkoïta, senkevichita, canasita, fluorcanasita, miserita, frankamenita, charoïta, yuksporita i eveslogita.
Formació i jaciments
La riversideïta es troba en intercreixements íntims amb apatita en menes tallant pedra calcària metamorfosada de contacte.[2] Va ser descoberta a les pedreres Crestmore, al comtat de Riverside (Califòrnia, Estats Units). També ha estat descrita a Alemanya, Àustria, Israel i Romania.