Ternesita
![]() | |
---|---|
![]() ![]() | |
Fórmula química | Ca₅(SiO₄)₂(SO₄) |
Localitat tipus | Pedrera Caspar, Volcà Bellerberg, Ettringen, Mayen, Eifel, Renània-Palatinat, Alemanya |
Classificació | |
Categoria | silicats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 9.AH.20 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 9.AH.20 ![]() |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | ortoròmbic |
Estructura cristal·lina | a = 6,863Å; b = 15,387Å; c = 10,181Å; |
Grup puntual | mmm (2/m 2/m 2/m) - dipiramidal |
Color | blau clar, marró, verd clar, incolor |
Exfoliació | no observada |
Duresa | 4,5 a 5 |
Lluïssor | vítria |
Color de la ratlla | blanc |
Propietats òptiques | biaxial (-) |
Índex de refracció | nα = 1,630 nβ = 1,637 nγ = 1,640 |
Birefringència | δ = 0,010 |
Dispersió òptica | r > v |
Més informació | |
Estatus IMA | aprovat ![]() |
Codi IMA | IMA1995-015 |
Símbol | Tns ![]() |
Referències | [1] |
La ternesita és un mineral de la classe dels silicats. Rep el seu nom del col·leccionista alemany Bernd Ternes, especialista en minerals de l'àrea d'Eifel a Alemanya, qui va trobar el mineral i va proporcionar espècimens pel seu estudi.
Característiques
La ternesita és un silicat de fórmula química Ca₅(SiO₄)₂(SO₄). Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 1995. Cristal·litza en el sistema ortoròmbic. La seva duresa a l'escala de Mohs oscil·la entre 4,5 i 5. És un mineral isotípic amb la silicocarnotita.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la ternesita pertany a «9.AH - Nesosilicats amb CO₃, SO₄, PO₄, etc.» juntament amb els següents minerals: iimoriïta-(Y), tundrita-(Ce), tundrita-(Nd), spurrita, britholita-(Ce), britholita-(Y), el·lestadita-(Cl), fluorbritholita-(Ce), fluorel·lestadita, hidroxilel·lestadita, mattheddleïta, tritomita-(Ce), tritomita-(Y), fluorcalciobritholita i fluorbritholita-(Y).
Formació i jaciments
Va ser descoberta a la pedrera Caspar, al volcà Bellerberg, a la localitat d'Ettringen, a la regió d'Eifel (Renània-Palatinat, Alemanya). També ha estat descrita al mont Parsa, al desert del Nègueb (Israel); a Jebel Harmun, Cisjordània (Palestina); i a Lapanouse-de-Sévérac, a Aveyron (Occitània, França), on s'hi poden trobar bons cristalls d'aquesta espècie.
Referències
- ↑ «Ternesite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 16 octubre 2017].