Untzue
![]() | «Unzué» redirigeix aquí. Vegeu-ne altres significats a «Juan Carlos Unzué Labiana». |
| ||||
Localització | ||||
---|---|---|---|---|
| ||||
Estat | Espanya | |||
Comunitat foral | Navarra ![]() | |||
Capital | Unzué-Untzue (en) ![]() ![]() | |||
Població humana | ||||
Població | 158 (2023) ![]() | |||
Zona lingüística | no bascòfona | |||
Geografia | ||||
Part de | Groupement des services administratifs de la Vallée d'Orba (fr) ![]() Mancomunitat de Serveis Socials de Base de la Zona de Noáin Mancomunitat de Mairaga-Zona Media/Erdi Aldea Zona mixta de Navarra ![]() | |||
Superfície | 18,5 km² ![]() | |||
Altitud | 649 m ![]() | |||
Limita amb | Tiebas-Muru Artederreta Oloritz Barasoain Elo Noain Biurrun-Olkotz ![]() | |||
Merindad | Merindad d'Olite | |||
Organització política | ||||
• Alcalde ![]() | José Luis Irisarri Galar ![]() | |||
Identificador descriptiu | ||||
Codi postal | 31396 ![]() | |||
Fus horari | UTC+01:00 ![]() | |||
Codi INE | 31238 ![]() | |||
Untzue (en basc, cooficialment en castellà Unzué) és un municipi de Navarra, a la Comarca de Tafalla, dins la merindad d'Olite. Limita al nord amb Monreal i Noain (Elortzibar), al sud amb Biurrun-Olcotz, Barasoain i Oloritz, a l'est amb Oricin i Echagüe i a l'oest amb Tiebas-Muru Artederreta.
Demografia
Evolució demogràfica | ||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1996 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
132 | 135 | 137 | 138 | 131 | 133 | 133 | 139 | 144 | 137 | 139 |
Fonts: Unzué<>Untzue i institut d'estadística de Navarra |
Història
Untzue, amb la seva església de Santa María, figura en 1093 com a donada per Sanç Ramírez a l'abadia de Montearagón. Juntament amb altres llocs de la Valdorba va ser alliberat d'homicidis casuals en 1264 per Teobald II de Navarra. En 1335 les possessions de la corona a Untzue van ser lliurades en permuta als nobles Teresa Almoravid i Pero Ibáñez de Leet.
Durant la primera guerra carlina, el gener de 1835, Eraso atacà als liberals manats per Lorenzo, volent apoderar-se d'un comboi que aquestes duien de Tafalla a Pamplona. Els liberals aconsegueixen rebutjar-los causant als carlins 250 morts. En 1846 es va separar de la Valdorba. Fins a les reformes municipals de 1835-45 era governat, com la resta de la Valdorba, per l'alcalde de mercat de Pamplona.
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)