Alžběta Lukrécie Těšínská
Alžběta Lukrécie Těšínská | |
---|---|
kněžna těšínská, titulární kněžna hlohovská | |
![]() | |
Doba vlády | 1625–1653 |
Narození | 1. června 1599 |
Úmrtí | 19. května 1653 (ve věku 53 let) |
Manžel | Gundakar z Lichtenštejna |
Dynastie | Těšínští Piastovci |
Otec | Adam Václav |
Matka | Alžběta Kuronská |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Alžběta Lukrécie (něm. Elisabeth Lukretia, pol. Elżbieta Lukrecja) (1. června 1599 – 19. května 1653) byla těšínskou kněžnou, poslední z rodu Piastovců.
Život
Byla dcerou Adama Václava a Alběty Kurlandské. Roku 1610 společně s otcem přešla z luterské víry na víru katolickou. Roku 1617 jí zemřel otec, o rok později byla proti své vůli provdána za Gundakara z Lichtenštejna († 1658). Jejich manželství bylo nešťastné a od roku 1626 žili manželé ve formálním odloučení.[1] Roku 1625 nečekaně zemřel Alžbětin bratr, poslední těšínský Piastovec Fridrich Vilém. Alžběta vedla spory s císařem, aby mohla vládnout nad Těšínskem jako dědičná kněžna. Během její vlády bylo Těšínsko několikrát zplundrováno vojsky v průběhu třicetileté války, což vedlo k hospodářskému úpadku země.
Mimo titulu kněžny Těšínské měla také titul princezna Lichtenštejnská.
Potomci
Alžbětě Lukrécii se ze svazku s Gundakarem z Lichtenštejna narodily tři děti. Krátce po narození nejmladšího syna se manželé rozešli.
Marie Anna se provdala proti otcově vůli za příslušníka českého šlechtického rodu, o osm let mladšího Jindřicha Viléma Šlika.[2]
- Ferdinand Jan (27. prosince 1622 – 9. ledna 1666), ∞ 1650 Dorota, hraběnka z Lodron
- Albert (8. března 1625 –1627)[3]
Majetek
Těšínské knížectví
Jako kněžna Těšínská vlastnila vsi a panství v Těšínském knížectví. Po její smrti připadlo vše Koruně české, resp. na její nositele rod Habsburků jako uvolněné léno. Kněžna usilovala u císařského dvora o změnu dědického práva z mužské linie, také na ženskou, kdy by mohlo knížectví dědit i její dcera, nebo některá z případných vnuček. [4]
V roce 1639 vede spor o panství Orlová s Hedvikou ze Schaffhausenu. [5]
Mince a mincovny
Za svého života usilovala o ražbu vlastních mincí. Ty byly raženy od roku 1638, se svolením císaře Ferdinanda III. Habsburského. Kdy na aversu byl císařský portrét s textem, a na reversu byl symbol Těšínska – orlice a popis. K ražbě došlo až v roce 1642 v Těšíně, kde se razilo do roku 1655. V roce 1643 pak ve Skočově (Skoczów, Polsko), kde se razilo do roku 1649. [6] Razily se menší mince – oboly, krejcary, a větší – tolary a jejich násobky., vč. dukátů.
Movitá pozůstalost
Po její smrti byl proveden soupis jejího movitého majetku (zbrojnice, mešní výbava a oděvy). [7]
Vzhled osobní pečeti – ze dne 2. července 1646 na listině pro Smilovice, s textem: „Tomu na svědomí jsme k tomuto listu pečeť naši knížecí přivěsiti dáti a v něm se rukou naši vlastní knížecí podepsati ráčili.“ [8]
Legenda
Bývá ztotožňována s tzv. „Černou kněžnou“[9]ze slezských lidových pověstí.
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Elisabeth Lukretia (Teschen) na německé Wikipedii.
- ↑ WINKELBAUER, Thomas. Fürst und Fürstendiener. Gundaker von Liechtenstein, ein österreichischer Aristokrat des konfessionellen Zeitalters. Wien: Oldenbourg, 1999. (Mitteilungen des Instituts für Österreichische Geschichtsforschung : Ergänzungsband ; 34). ISBN 3-7029-0440-9. Kapitola Die gescheiterte Ehe mit Elisabeth Lukretia von Teschen, s. 517–528. (německy)
- ↑ KORBELÁŘOVÁ, Irena. Kavalírská cesta Ferdinanda Jana z Lichtenštejna. Časopis Slezského zemského muzea. 2008, roč. B 57, s. 220–227. ISSN 1211-3131.
- ↑ WINKELBAUER, Thomas. Fürst und Fürstendiener. Gundaker von Liechtenstein, ein österreichischer Aristokrat des konfessionellen Zeitalters. Wien: Oldenbourg, 1999. (Mitteilungen des Instituts für Österreichische Geschichtsforschung : Ergänzungsband ; 34). Dostupné online. ISBN 3-7029-0440-9. Kapitola Die Ehe und der Streit Gundakers und Elisabeth Lukretias über die Regierung des Herzogtums Teschen, s. 520. (německy)
- ↑ Těšínsko 2005, číslo 1. Těšínsko [online]. Muzeum Těšínska [cit. 2019-01-28]. Dostupné online.
- ↑ VELKOSTATEK ORLOVÁ - LAZY 1610 - 1946. digi.archives.cz [online]. Digitální archiv ZA v Opavě [cit. 2019-01-29]. Dostupné online.
- ↑ Těšínsko, ročník 1995, číslo 1. Těšínsko [online]. Muzeum Těšínska [cit. 2019-01-28]. Dostupné online.
- ↑ JEŽ, Radim. Zbrojnice, mešní výbava a oděvy těšínské kněžny. Inventář pozůstalosti Alžběty Lukrécie z roku 1653 (I. část) [Armoury, Liturgical Equipment and Garments of the Duchess of Těšín. The Estate List of Elisabeth Lucretia from 1653 (part 1)]. Těšínsko 61, 2018, č. 1, s. 89–100, ISSN 0139-7605. Těšínsko. Dostupné online [cit. 2019-01-26]. (anglicky)
- ↑ Archiv obce Smilovice. digi.archives.cz [online]. Digitální archiv ZA v Opavě [cit. 2019-01-28]. Dostupné online.
- ↑ Černá Lukrecie, Poslední kněžna těšínská. Pražské noviny, Zábavná příloha [online]. Místodržitelské tiskárny Praha, 1899 [cit. 2019-02-09]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2019-02-09.
Literatura
- JASIŃSKI, Kazimierz. Rodowód Piastów śląskich. 2. vyd. Kraków: Avalon, 2007. 720 s. ISBN 978-83-60448-28-1. (polsky)
- ŠMERDA, Milan. Za vším hledej ženu aneb Alžběta Lukrecie Těšínská a spor o Těšínské knížectví. In: AMBROŽOVÁ, Hana, a kol. Historik na Moravě : profesoru Jiřímu Malířovi, předsedovi Matice moravské a vedoucímu Historického ústavu FF MU, věnují jeho kolegové, přátelé a žáci k šedesátinám. Brno: Matice moravská, 2009. ISBN 978-80-86488-57-8. S. 625–643.
- WINKELBAUER, Thomas. Fürst und Fürstendiener. Gundaker von Liechtenstein, ein österreichischer Aristokrat des konfessionellen Zeitalters. Wien: Oldenbourg, 1999. (Mitteilungen des Instituts für Österreichische Geschichtsforschung : Ergänzungsband ; 34). ISBN 3-7029-0440-9. S. 3–7029-0440-9. (německy)
- JEŽ, Radim: Zbrojnice, mešní výbava a oděvy těšínské kněžny. Inventář pozůstalosti Alžběty Lukrécie z roku 1653 (I. část) - Armoury, Liturgical Equipment and Garments of the Duchess of Těšín. The Estate List of Elisabeth Lucretia from 1653 (part 1). Těšínsko 61, 2018, č. 1, s. 89–100, ISSN 0139-7605, Těšínsko 61, 2018, č. 1, s. 89–100
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Alžběta Lukrécie Těšínská na Wikimedia Commons
Dílo Dějiny Těšínska/Rodinné poměry kněžny Eližběty. Spor o těšínské léno ve Wikizdrojích
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |
Předchůdce: Fridrich Vilém | ![]() | Těšínská kněžna 1625–1653 | ![]() | Nástupce: Ferdinand IV. Habsburský |