Avia BH-25
Avia BH-25 | |
---|---|
![]() Avia BH-25 | |
Určení | dopravní letadlo |
Původ | Československo |
Výrobce | Avia |
Šéfkonstruktér | Beneš, Hajn |
První let | 17. července 1926 |
Zařazeno | 1927 |
Uživatel | Československo Rumunsko |
Vyrobeno kusů | 12 |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Avia BH-25 byl československý jednomotorový dopravní dvojplošný letoun na civilní přepravu 5-6 cestujících.[1] Tímto projektem inženýři Pavel Beneš a Miroslav Hajn (Avia, Miloš Bondy a spol., továrna na letadla, Praha-Holešovice) reagovali na požadavek Ministerstva veřejných prací.[2]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/63/Walter_Jupiter_IV_a_letoun_Avia_BH-25J_%28L-BABC%2C_1928%29.jpg/220px-Walter_Jupiter_IV_a_letoun_Avia_BH-25J_%28L-BABC%2C_1928%29.jpg)
Vznik a vývoj
V roce 1925 vypsalo ministerstvo veřejných prací (MVP) soutěž na dopravní letoun, který by modernizoval park ČSA. Společnost Avia zareagovala celodřevěným strojem BH-25, který začala stavět koncem roku 1925. O dokončený letoun ČSA však neprojevily zájem, naopak zakoupily konkurenční Aero A-23.[2] Letouny BH-25 potom provozovala Československá letecká společnost, jejímž hlavním akcionářem byly (vznik v roce 1927) Škodovy závody.
První prototyp Avia BH-25L (L-BABA) vzlétl 17. července 1926 ve Kbelích, poháněný třířadovým 12válcem Lorraine-Dietrich 12Cc o 330 kW.[3] Celkem bylo vyrobeno 12 kusů, z toho 6 jich sloužilo do roku 1931 u akciové Československé letecké společnosti s celkovým náletem 771 587 km, 6 letounů v Rumunsku u státní letecké společnosti SNNA (Serviciul National de Navigatie Aeriana). Rumunsko tyto letouny zakoupilo v roce 1928 po úspěšném předvedení v Bukurešti. Dodány byly dvěma skupinovými přelety, vždy po třech letounech.[4]
Rumunsko si objednalo tyto letouny v roce 1927, které následující rok obdrželo tyto stroje s původními francouzskými motory Gnome-Rhône 9Ady Jupiter o výkonu 330 kW. Pro přelet do Rumunska jim přidělilo ministerstvo veřejných prací imatrikulace L-BITA, -BIXA, -BIBI, -BOUI, -BOVA a -BENO, které pak byly v místě působení změněny na C-RITA, -RIXA atd.[5] Se změnou vlastníka v roce 1930 na Aviation Civile/LARES a po přeznačení civilních letadel v rejstříku pak nesly značky CV-ADI, -ANA, -AUP a -AVA.[6] Dolétaly s opět změněnou imatrikulací (1936) YR-AAA, -AAB atd.[7]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/84/Avia_BH-25_s_motorem_Jupiter_IV.jpg/220px-Avia_BH-25_s_motorem_Jupiter_IV.jpg)
Popis letounu
Avia BH-25J byl vzpěrový dvouplošník osazený licenčním motorem Walter Jupiter IV a nebo originálem Gnome-Rhône 9Ady Jupiter. Křídlo vyrobené ze dřeva bylo potaženo plátnem. Horní křídlo mělo menší rozpětí než spodní. Stejně ze dřeva byl vyroben stabilizátor. Pohyblivé ocasní plochy měly svařovanou kostru z oceli a plátěný potah. Obdobně ze dřeva byl vyroben trup letounu, ten byl potažen překližkou. Krycí plechy motoru byly z duralu. Piloti seděli v otevřeném kokpitu na hřbetu trupu. Vlastní kabina, do které se vstupovalo dveřmi na levé straně, byla uvnitř trupu. Pasažéři seděli v proutěných sedadlech. Letoun měl pevný, dvoukolový odpérovaný podvozek ostruhového typu.[8]
Letoun s motorem Walter Jupiter byl lehčí, takže bylo možné vzít do prostorné kabiny dokonce šest cestujících. Přepracovány byly také kýlové plochy, letoun dostal klasickou směrovku a výškovku, původní byly totiž menší, což činilo problémy s pilotáží, zvláště při turbulencích.[3]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/ba/Bh25-3.jpg/220px-Bh25-3.jpg)
Použití
První prototyp BH-25L Československá letecká společnost (ČLS) nasadila v březnu 1927 na části své linky Praha - Drážďany - Berlín a Praha - Bern - Vídeň (L-BABA/OK-ABC). Současně s ním byly nasazeny nové letouny s motory Walter Jupiter IV, jejichž využití doporučilo MVP již v průběhu soutěže, a byla zahájena pravidelná mezinárodní, letecká doprava ryze československým letadlem do uvedených míst.[9] Následujících pět objednaných sériových strojů mělo nainstalovanou pohonnou jednotku Walter Jupiter IV o výkonu 330 kW a neslo typové označení Avia BH-25J (L-BABB až -BABF). Nový lehčí motor Jupiter výrazně snížil hmotnost letounu, což umožnilo zvýšit počet pasažérů na šest. Motor Jupiter IV obdržel později i prototyp.[10]
Další trasou, kde byl letoun ČLS využíván, byla linka Praha - Mariánské Lázně - Kassel - Rotterdam.[4] V dalších letech postupně přibyly nové spoje, či se stávající rozšiřovaly o nová mezipřistání a prodlužovaly se. V únoru 1931 nově dojednaná letecká dohoda s Německem umožnila otevřít ČLS linku Praha - Mnichov - Curych, jež byla provozována v poolu se Swissair. Linka Mariánské Lázně - Lipsko/Halle měla nově mezipřistání v Karlových Varech, kde bylo otevřeno nové letiště a z Rotterdamu se pokračovalo do Amsterodamu.[11] Amsterodam se pak stal stěžejní zahraniční stanicí ČLS, společnost úzce spolupracovala s nizozemskými KLM.[10]
V květnu 1929 havaroval stroj s imatrikulací L-BABD (výr. č. 4) v Německu poblíž Kasselu. Ve špatných povětrnostních podmínkách narazil letoun do zalesněného kopce, 3 osoby na palubě zahynuly (pilot, mechanik a jeden cestující). Letoun byl 7. června 1929 úředně zrušen. Ostatní letouny nesly od roku 1930 nové poznávací značky OK-ABA (výr. č. 1) až -ABF (výr. č. 6). Letouny BH-25 s ČLS létaly převážně na lince Praha-Rotterdam.
Stroj L-BACC/OK-ABC (výr. č. 3) imatrikulovaný 5. března 1928[12] přešel k Baťově letecké společnosti, z leteckého rejstříku byl vymazán 28. února 1933.[13] Letoun imatrikulovaný OK-ABF (výr. č. 6) pak během roku 1933 sloužil u Aeroklubu Vysokoškolského sportu, než byl 14. října vymazán z rejstříku.[14]
Varianty
- BH-25L, prototyp s motorem Lorraine-Dietrich 12Cc, dodatečně obdržel motor Walter Jupiter IV i prototyp, 1 letoun[10]
- BH-25J, sériový letoun pro ČLS s motorem Walter Jupiter IV, 5 letounů
- BH-25J, sériový letoun pro Rumunsko s motorem Gnome-Rhône 9Ady Jupiter, 6 letounů
Specifikace (BH-25J)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/80/Avia_BH-25L_3-view_Les_Ailes_May_12%2C1927.png/220px-Avia_BH-25L_3-view_Les_Ailes_May_12%2C1927.png)
Údaje podle[4][15]
Technické údaje
- Osádka: 2 (pilot a kopilot)
- Kapacita: 6 cestujících
- Rozpětí: 15,30 m
- Délka: 12,85 m
- Nosná plocha: 62,50 m2
- Prázdná hmotnost: 1 800 kg
- Vzletová hmotnost: 2 900 kg
- Pohonná jednotka: 1 × vzduchem chlazený devítiválcový hvězdicový motor Walter Jupiter IV
- Vrtule: pevná, dvoulistá, dřevěná
Výkony
- Maximální rychlost: 185 km/h
- Cestovní rychlost: 165 km/h
- Dostup: 4 000 m
- Stoupavost: výstup do výše 2 000 m za 17 minut
- Dolet: 600 km
Odkazy
Reference
- ↑ NĚMEČEK, Václav. Československá letadla I (1918-1945). III. vyd. Praha: Naše vojsko, 1983. 368 s. S. 120–121, 284.
- ↑ a b ŠOREL, Václav. Avia BH-25 [online]. pilotinfo.cz, 2011-05-11 [cit. 2020-06-17]. Dostupné online.
- ↑ a b OBENDRAUF, Lubor. Poctivá ruční práce v letectví, tak vznikala Avia BH-25 z roku 1926. Technet, iDnes.cz [online]. MAFRA, a. s., 2019-06-13 [cit. 2020-06-17]. Dostupné online.
- ↑ a b c Katalog motorů Walter a jejich použití na letadlech, Publisher: Akciová společnost Walter, továrna na automobily a letecké motory, Vol. 1933, 140 p., p. L37
- ↑ Civil Aircraft Register - Romania (C) [online]. airhistory.org.uk [cit. 2020-06-17]. Dostupné online.
- ↑ Civil Aircraft Register - Romania (CV) [online]. airhistory.org.uk [cit. 2020-06-17]. Dostupné online.
- ↑ Civil Aircraft Register - Romania (YR) [online]. airhistory.org.uk [cit. 2020-06-17]. Dostupné online.
- ↑ ŠOREL, Václav. Encyklopedie českého a slovenského letectví. I. vyd. Brno: CP Books, 2005. 448 s. ISBN 80-251-0733-7. S. 235.
- ↑ První čsl. letadlo na mezinárodních tratích. Letectví. Březen 1928, roč. 8. (1928), čís. 3, s. 68–69. Dostupné online.
- ↑ a b c FOLPRECHT, Radek. Československá letecká společnost měla zahraniční linky dříve než ČSA. Technet, iDnes.cz [online]. MAFRA a.s., 2017-01-22 [cit. 2020-06-17]. Dostupné online.
- ↑ Před 85 lety vznikla Československá letecká společnost [online]. flymag.cz, 2012-01-23 [cit. 2020-06-17]. Dostupné online.
- ↑ VOLEJNÍK, Jiří. Se značkou Zlin. Letectví & kosmonautika. 1992-01-02, roč. 68, čís. 1, s. 53-54. Dostupné online.
- ↑ RUSEK, Tomáš. BH-25J (OK-ABC) [online]. Československé letectví - web o historii letectví u nás [cit. 2020-06-17]. Dostupné online.
- ↑ RUSEK, Tomáš. BH-25J (OK-ABF) [online]. Československé letectví - web o historii letectví u nás [cit. 2020-06-17]. Dostupné online.
- ↑ NĚMEČEK, Václav. Československá letadla (1918-1945). III. vyd. Praha: Naše vojsko, 1983. Kapitola Příloha 1: Technická data československých letadel, s. 256–257.
Literatura
- ŠOREL, Václav; VELC, Jaroslav. Letadla československých pilotů II. Praha: Albatros, 1982. 246 s.
- NĚMEČEK, Václav. Jednomotorová dopravní letadla. 1. vyd. Praha: Nakladatelství dopravy a spojů, 1990. (Atlas letadel; sv. 8). ISBN 80-7030-106-6.
- TÝC, Pavel. Avia BH-25. Letectví a kosmonautika. Leden 1996, roč. LXXII., čís. 1 a 2.
Související články
- Československá letecká společnost
- Avia, Miloš Bondy a spol., továrna na letadla, Praha-Holešovice
- Walter Jupiter
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu BH-25 na Wikimedia Commons
- Avia BH-25L na valka.cz
- Avia BH-25J na valka.cz
- Avia BH-25J na avia-club.com
- (rusky) BH-25 na airwar.ru (Уголок неба)
Letadla Avia | |
---|---|
Beneš a Hajn | |
Novotný | |
Nebesář | |
Licence a kopie |