Chronologie dějin Maďarů
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/34/Coat_of_arms_of_Hungary.svg/200px-Coat_of_arms_of_Hungary.svg.png)
Tento článek je stručný chronologický přehled dějin Maďarů.
9. století
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/23/Arrival_of_the_Hungarians_%28%C3%81rp%C3%A1d_Feszty%29.jpg/220px-Arrival_of_the_Hungarians_%28%C3%81rp%C3%A1d_Feszty%29.jpg)
896
- Maďarské kmeny se po invazi do střední Evropy usadily v Karpatské kotlině a Arpád se stal vládcem tohoto území.
10. století
902 nebo 903
- Arpád poráží vojsko Velké Moravy.
kolem 948
- Část maďarských velmožů přijala křesťanství řeckého ritu
955
- 10. srpen – Bitva na Lechu.
972
- podzim – Sv. Vojtěch vyslán papežem Silvestrem II. šířit na území Uher křesťanství západního ritu
974
- Princ Vajk přijal křest a následně jméno Štěpán.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/50/Aftnn_King_Stephen%2C_who_we_reckon_was_responsible_for_Christianity_in_eastern_Europe.jpg/220px-Aftnn_King_Stephen%2C_who_we_reckon_was_responsible_for_Christianity_in_eastern_Europe.jpg)
- Štěpán se oženil s Giselou Bavorskou, dcerou vévody Jindřicha II. Svárlivého a sestrou pozdějšího římského císaře Jindřicha II.
11. století
- Štěpán I. Uherský se během vánočních bohoslužeb nechal korunovat, se souhlasem císaře Oty III., korunou, již mu údajně poslal sám papež, „apoštolským“ králem. Stál se tak prvním králem Uherského království.
- 20. srpen – Umírá zakladatel Uherského království Štěpán I. Uherský. Nastupuje syn jeho sestry, Benátčan Petr Orseolo.
- 5. červenec – bitva u Ménfő – Samuel Aba poražen říšskými vojsky, Petr Orseolo dosazen zpět na trůn
- 26. květen – Petr Orseolo skládá lenní přísahu ve Stoličném Bělehradě, přijímá Uhry v léno od Jindřicha III.
- Petr Orseolo zajat poblíž Zámoly pohanskými povstalci a oslepen, brzy nato umírá
- Snaha císaře Jindřicha III. podmanit si uherské země byla zastavena v pahorkatině Vértés, kde byla jeho vojska poražena uherskými vojsky, v roce 1052 byla zastavena jeho flotila poblíž dnešní Bratislavy, když byly jeho lodě potopeny muži krále Ondřeje I.
- Uzavřeno spojenectví proti císaři mezi Ondřejem I. a odbojným bavorským vévodou Konrádem
- Korunovace pětiletého Šalamouna, syna Ondřeje I., uherským králem ve Stoličném Bělehradě
- Vpád polských vojsk podporujících Ondřejova mladšího bratra Bélu, Ondřej i s německou posilou poražen u řeky Tisy, zemřel na útěku do Říše po pádu z koně
- 11. září – Béla I. zemřel během tažení proti výpravě Jindřicha IV. a Vratislava II. na následky zranění utrpěných při pádu konstrukce několik dní před tím, na trůn dosazen Šalamoun
- 20. červen – Györský mír mezi synem Ondřeje I., králem Šalamounem, a synem Bély I., Gejzou, který získal za pomoci polských nájezdníků Boleslava Smělého obsadil nitranský úděl
- 26. únor – Bitva u Kemeje – Gejzova družina poražena vojskem krále Šalamouna, který porušil mír sjednaný předchozího roku
- 14. březen – Bitva u Mogyoródu – Gejzovi lidé, posílení Čechy a Poláky, rozdrtili královská vojska Šalamouna I., Gejza se stal králem
- srpen – Vpád vojsk Jindřicha IV. na podporu Šalamouna, který se po sesazení udržel v dnešní Bratislavě
- Vojsko pod velením Ladislava, bratra nemocného Gejzy I., se pokusilo dobýt Bratislavu, ale Šalamoun je odrazil a vládl z ní až do roku 1081
- 25. duben – Ladislav uherským králem po smrti svého bratra Gejzy I.
- Ladislavem připojena k Uherskému království část Chorvatska, konkrétně Slavonie.
- Vpád polských vojsk do Uher pod velením Gejzova syna, Ladislavova synovce, Kolomana
- Smrt Ladislava při přípravě tažení do Českého knížectví, Koloman uherským králem
- Uherská vojska musela rozehnat vraždící a loupící houfy lidové křížové výpravy z Porýní
- počátek října – První oddíly francouzských křižáků vedených Godefroyem z Bouillonu na hranici země, jeho bratr Balduin jako rukojmí na uherský dvůr, aby zaručil bezpečný průchod křížové výpravy Uhrami
12. století
- Utvořena personální unie s Chorvatskem, připojeny zbylé části Chorvatska.
- Král Koloman dal po šestém spiknutí proti sobě oslepit svého mladšího bratra Álmoše a jeho nejstaršího syna Bélu
13. století
- vydání kroniky Gesta Hunnorum et Hungarorum
14. století
- 14. leden – Arpádovská dynastie vymírá po meči.
- Na trůn nastupuje Karel I. Robert z dynastie Anjouovců.
- Zikmund Lucemburský se stává uherským králem.
15. století
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/87/Matthias-corvinus-hoesegter-budapest.jpg/220px-Matthias-corvinus-hoesegter-budapest.jpg)
- Matyáš Korvín zvolen uherským králem.
- 6. duben – Matyáš Korvín zavražděn ve Vídni. Nástupcem se stává Vladislav Jagellonský.
16. století
- 29. srpen – Bitva u Moháče, umírá král Ludvík Jagellonský.
- 16. prosinec – Uherské království se společně s Českým královstvím stává součástí Habsburské monarchie.
- Vypuká válka Ferdinandem I. a Janem Zápolským o vládu nad Uherskem.
- Uhersko ztrácí území ve prospěch Osmanské říše.
17. století
- Dochází k opětovnému sjednocení Uherska připojením Sedmihradska.
18. století
- Dobytím posledních území v jihovýchodním Maďarsku od Turků je dokončeno sjednocení Uher. Uherské království je spojeno personální unií s Českým královstvím a dědičnými habsburskými zeměmi.
19. století
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/21/March15.jpg/220px-March15.jpg)
- 11. březen – Formou petice bylo vypracováno 12 revolučních požadavků maďarského národa.
- 15. březen – Vystoupení lidu v Pešti, počátek Maďarské revoluce a boje za nezávislost 1848 – 1849.
- 29. září – Maďarská armáda porazila vojska chorvatského bána Josipa Jelačiće u Pákozdu.
- 2. prosinec – Na rakouský trůn nastupuje František Josef I., v Uhersku však není uznán.
- 14. duben – V Debrecínu vyhlášena detronizace Habsburků.
- 13. srpen – Bitva u Világose, maďarská armáda pod vedením Artura Görgeye kapitulovala.
- únor – dochází k Rakousko-Uherskému vyrovnání.
- Oslavy Milénia, 1000 let od příchodu Maďarů do současné vlasti.
20. století
- 28. červen – V Sarajevu byl spáchán atentát na následníka rakousko-uherského trůnu Františka Ferdinanda d'Este
- 28. červenec – Rakousko-Uhersko vyhlašuje válku Srbsku, vypuká první světová válka.
- 21. listopad – Umírá císař František Josef I. na jeho místo nastupuje Karel I.
- 30. říjen a 31. říjen – Astrová revoluce.
- 1. listopad – Karel I. zprostil uherskou vládu přísahu věrnosti.
- 11. listopad – Kapitulací Německa končí první světová válka.
- 16. listopad – Byla vyhlášena První Maďarská republika. (Tímto dnem končí dějiny Uherska a začínají dějiny novodobého Maďarska)
- 21. březen – K moci se dostávají komunisté je vyhlášena Maďarská republika rad (MRR).
- 16. duben – Začala ofenzíva Rumunského království proti MRR.
- 27. duben – Začala ofenzíva ČSR proti MRR.
- 1. srpen – MRR předává vládu sociálním demokratům.
- 16. listopad – Miklós Horthy vstoupil v čele národní armády do Budapešti.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/70/Horthy_the_regent.jpg/220px-Horthy_the_regent.jpg)
- 1. březen – Bylo vyhlášeno novodobé Maďarské království, jeho regentem se stal Miklós Horthy.
- 14. duben – Předsedou vlády je zvolen István Bethlen.
- 4. červen – Došlo k podepsání Trianonské smlouvy, Maďarsko ztrácí 71,5% území bývalých Uher.
- 22. říjen – „Královská armáda“ Karla I. vyrazila vlakem na Budapešť.
- 23. říjen – Vládní vojska, pod vedením budoucího premiéra Gyuly Gömböse, porážejí armádu Karla I. u Büdaörse.
- 6. listopad – Národní shromáždění přijalo zákon o dentronizaci Habsburků.
- 1. leden – Zavedena nová měna – Pengő.
- 5. duben – Byla podepsána Maďarsko-Italská smlouva o vzájemném přátelství a spolupráci.
- Maďarské království zasahuje Velká hospodářská krize.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1b/Hungary_map_1941.png/250px-Hungary_map_1941.png)
Maďarské území po roce 1918.
Území získané roku 1941.
- 1. září – Nespokojenost obyvatel s hospodářskou krizí vyvrcholila masovou demonstrací v Budapešti, která byla potlačena střelbou policejních sborů.
- 1. říjen – Předsedou vlády se stal pravicový extrémista Gyula Gömbös.
- 20. srpen – V Maďarském království se konaly velkolepé oslavy u příležitosti 900. výročí smrti krále Štěpána I. Uherského.
- 2. listopad – Na základě První vídeňské arbitráže získalo Maďarské království území jižního Slovenska obydlené především Maďary a část Podkarpatské Rusy.
- 1. září – Začátek druhé světové války, útoku Třetí říše na Polsko se Maďarské království nezúčastnilo.
- Maďarské království získává nazpět část území historických Uher, jedná se o část Sedmihradska a Vojvodiny.
- 3. duben – Premiér Pál Teleki spáchá demonstrativní sebevraždu.
- 9. březen – Premiérem byl jmenován Miklós Kállay.
- 19. březen – Operace Margarethe, přímá okupace Maďarského království německou armádou.
- 15. květen – Z Maďarského království odjíždí první transport Židů do Osvětimi.
- 15. říjen – Miklós Horthy vyhlásil ukončení bojů o den dříve než bylo se Spojenci ujednáno.
- 16. říjen – Horthymu je odebrána funkce regenta Maďarského království, vůdce Šípových křížů Ferenc Szálasi zřizuje Vládu národní jednoty.
- 22. prosinec – Fronta národního osvobození ustavuje v Debrecínu prozatímní vládu v čele s Bélou Miklósem.
- 20. leden – Prozatímní vláda podepsala v Moskvě příměří se Spojenci.
- 13. únor – Po těžkých bojích byla Budapešť dobyta vojsky Rudé armády.
- 4. duben – Rudá armáda dovršila osvobození Maďarského území.
- 8. květen – S kapitulací Třetí říše zaniká i existence Maďarského státu.
- 1. únor – Byla vyhlášena Druhá Maďarská republika.
- 1. srpen – Zavedena nová měna – Forint.
- 12. červen – Došlo ke sloučení MKP a MSZDP do jednotné Magyar Dolgozók Pártja (Maďarská strana pracujících).
- 15. červen – Vynesení rozsudku trestu smrti ve vykonstruovaném procesu nad László Rajkem.
- 15. srpen – Byla vyhlášena Maďarská lidová republika.
- 20. srpen – Národní shromáždění přijalo zákon o nové ústavě.
- 15. říjen – László Rajk popraven.
- 10. prosinec – Vyhlášení prvního pětiletého plánu.
- 28. prosinec – Znárodnění všech podniků s více než 10 zaměstnanci a se zahraničním kapitálem.
- Po smrti Stalina v březnu 1953 obvinilo nové vedení Sovětského svazu Mátyáse Rákosiho z podpory kultu osobnosti novým premiérem se stal Imre Nagy.
- 9. březen – Mátyás Rákosi jménem ÚV Magyar Dolgozók Pártja obvinil Imre Nagye z revizionizmu, protisocialistického nacionalismu a za špatnou hospodářskou situaci v zemi.
- 18. duben – Imre Nagy byl po jednotném hlasování Národního shromáždění sesazen ze svého postu.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/04/Flaga-wegierska.jpg/220px-Flaga-wegierska.jpg)
- 18. červenec – Mátyás Rákosi je zbaven předsednictví Magyar Dolgozók Pártja (Maďarská strana pracujících).
- 6. říjen – Došlo k přeložení ostatků László Rajka popraveného Rákosiho režimem.
- 23. října – Vypukají první boje Maďarů se sovětskými vojsky, počátek Maďarského povstání.
- 28. říjen – Sovětský svaz přistupuje na požadavky vlády Imre Nagye a stahuje z Maďarska svou armádu.
- 31. říjen – V Sovětském svazu se rozhodlo o invazi do Maďarska.
- 1. listopad – Hranice Maďarska překročili první okupační jednotky Sovětského svazu.
- 2. listopad – Z Maďarské strany pracujících se vytváří Maďarská socialistická dělnická strana.
- 4. listopad – Sovětské tanky obsazují Budapešť.
- 10. listopad – Ustal ozbrojený odpor Maďarů, zvedla se vlna zatýkaní.
- 22. listopad – Imre Nagy zatčen.
- 26. únor – Do funkce Generálního tajemníka MSZMP zvolen János Kádár.
- 16. červen – Imre Nagy, jeho poradce Miklós Gimes a ministr obrany Pál Maléter jsou v Budapešti popraveni.
- Ústřední výbor zavedl tzv. Nový ekonomický mechanismus.
- 21. srpen – Vojska Maďarské lidové republiky se pod výhrůžkou vyhlášení stanného práva musela účastnit invaze do ČSSR.
- 27. září – Vznikla politická strana Magyar Demokrata Fórum (Maďarské demokratické fórum).
- 30. březen – Vznikla politická strana Fiatal Demokraták Szövetsége (Svaz mladých demokratů).
- 22. květen – Z funkce Generálního tajemníka MSZMP je odvolán János Kádár a nahrazen Károly Grószem.
- 13. listopad – Vznikla politická strana Szabad Demokraták Szövetsége (Svaz svobodných demokratů).
- 24. listopad – Novým premiérem se stal Miklós Németh.
- leden – Došlo k rozhodnutí ústředního výboru MSZMP, inspirované Imre Pozsgaym, které potvrdilo, že povstání v roce 1956 nebylo kontrarevolucí nýbrž lidovým povstáním.
- 16. červen – Přesně po 31 letech od popravy, se v Budapešti na Hősök tere, za účasti 300 000 lidí, konal jedenáctihodinový pohřeb Imre Nagye se všemi poctami.
- 6. červenec – Ve stejný den, kdy je rehabilitován Imre Nagy, umírá János Kádár.
- 18. září – Byla podepsána dohoda opozice s MSZMP, v níž bylo zdůrazněno odhodlání vytvořit právní a politické podmínky pro přechod k pluralitní demokracii a k vládě práva a překonat vleklou společensko-hospodářskou krizi.
- 7. říjen – Z MSZMP vznikla nová politická strana – Magyar Szocialista Párt v čele s Rezső Nyersem.
- 23. říjen – V den výročí Maďarského povstání, prozatímní prezident Mátyás Szűrös z balkónu Országházu slavnostně vyhlašuje Třetí Maďarskou republiku.
- 25. březen – Koná se první kolo prvních svobodných voleb po 43 letech.
- 8. duben – Druhé kolo voleb, jasně vítězí pravicové MDF se ziskem 164 mandátů.
- 2. květen – Úřadu prezidenta republiky se ujal Árpád Göncz.
- 16. květen – Do úřadu předsedy vlády nastoupil József Antall.
- 3. července – Národním shromáždění přijalo současný státní znak.
- 15. únor – Došlo k uzavření smlouvy o přátelství a spolupráci ČSFR, Polska a Maďarska, známou dnes jako Visegrádská čtyřka.
- 25. únor – Rozpuštění Varšavské smlouvy.
- 19. červen – Maďarsko opouštějí poslední vojska Sovětského svazu.
- 8. květen a 29. květen – Konají se druhé svobodné volby, vítězí MSZP, premiérem se stává Gyula Horn.
- 10. květen a 24. květen – Konají se třetí svobodné volby, vítězí Fidesz, premiérem se stává Viktor Orbán.
- 12. březen – Maďarsko se společně s Českou republikou a Polskem stává členem NATO.
21. století
- 4. srpen – Prezidentem republiky se stal Ferenc Mádl.
- 19. červen – Přijetí Krajinského zákona, který dává Maďarům žijícím mimo území Maďarska stejná práva, jako mají občané Maďarské republiky.[1]
- 7. květen a 21. květen – Konají se čtvrté volby od roku 1990, vítězí koalice Fidesz-MDF, vládu však sestavuje MSZP a SZDSZ, premiérem se stává Péter Medgyessy.
- 12. duben – V referendu o vstup Maďarska do Evropské unie hlasovalo pro 83,76% oprávněných voličů.[2]
- 1. květen – Společně s dalšími devíti zeměmi, včetně ČR, se Maďarsko stává členem Evropské unie.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/14/Gyurcsany_Ferenc-mszp-2-cropped.jpg/220px-Gyurcsany_Ferenc-mszp-2-cropped.jpg)
- 29. září – Ferenc Gyurcsány se stal šestým premiérem Maďarské republiky.
- 7. červen – Prezidentem republiky zvolen nestraník László Sólyom.
- 5. srpen – László Sólyom nastoupil do úřadu prezidenta republiky.
- 9. května a 23. května – Konají se páté svobodné volby, vítězí MSZP, premiérem zůstává Ferenc Gyurcsány.
- 17. září – Na veřejnost se dostala audionahrávka z neveřejného povolebního projevu premiéra Ference Gyurcsányho k poslancům MSZP. Následně po celém Maďarsku vypukly masivní demonstrace. Počátek Maďarského podzimu demonstrací.[3][4]
- 18. září a 19. září – Maďarsko zažívá v noci z pondělí na úterý nejintenzivnější demonstrace od roku 1989. Na slzný plyn a vodní děla policie odpověděli demonstranti házením kamenů. Později vzplanulo i několik vozů a budova státní televize.[5]
- 24. září – Na Kossuthově náměstí před budovou Országházu protestovalo více než třicet tisíc Maďarů už šestou noc za sebou.[6]
- 23. říjen – Konají se další masivní demonstrace u příležitosti 50. výročí Maďarského povstání z roku 1956.[7]
- 15. březen – Výročí Maďarské revoluce a boje za svobodu 1848 – 1849 nastartovalo nové demonstrace proti premiérovi Ferenci Gyurcsánymu.[8]
- 17. prosinec – Maďarští železničáři MÁV zahájili časově neomezenou stávku, krátkodobými stávkami je podpořili i učitelé, řidiči autobusů a zaměstnanci budapešťského letiště. Zemědělci svými stroji blokují silnice po celé zemi.[9]
- 21. prosinec – Maďarsko vstupuje do Schengenského prostoru. Jsou zrušeny celní kontroly na hranicích s Rakouskem, Slovenskem a Slovinskem
- 22. duben – Maďarští europoslanci vystupují v Evropském parlamentu proti Benešovým dekretům.
- Podzim – Na Maďarsko dopadá Světová finanční krize.
- 16. prosinec – Městský soud v Budapešti rozpustil Maďarskou gardu.[10]
- 21. březen – Maďarský premiér Ferenc Gyurcsány oznámil na sjezdu své Magyar Szocialista Párt, že hodlá podat demisi.[11][12]
- 26. březen – Jeden z prvních kandidátů na premiéra György Surányi oznámil, že se o post ministerského předsedy ucházet nebude.[13]
- 28. březen – Odstpující premiér Ferenc Gyurcsány oznámil dne svůj odstup z funkce předsedy své Magyar Szocialista Párt.[14]
- 29. březen – Na funkci premiéra byl navržen ministr národního rozvoje a hospodářství Gordon Bajnai.[15]
- 14. duben – Gordon Bajnai byl zvolen do úřadu premiéra, hlasovalo pro něj 204 z 385 poslanců především ze MSZP a SZDSZ.[16] Asi 5000 příznivců opozice se shromáždili na náměstí před parlamentem, jehož bezprostřední okolí brání policisté. Demonstranti vyzvali poslance, aby při hlasování Bajnaie nepodpořili. Vyzvali také prezidenta Lászla Sólyoma k vypsání nových parlamentních voleb.[17]
- 8. červen – Ve volbách do Evropského parlamentu vítězí Fidesz-KDNP se ziskem 14 mandátů. Na druhém místě je MSZP se 4 mandáty. Do parlamentu se dostala i krajně pravicová strana Jobbik se 3 mandáty a liberálně konzervativní MDF obhájilo svůj 1 mandát.[18][19]
- 11. duben a 25. duben – Konají se šesté svobodné volby. Drtivě vítězí koalice Fidesz-KDNP, která má v parlamentu ústavní dvoutřetinovou většinu.
- 29. květen – Předseda vítězné strany Viktor Orbán se stal osmým premiérem MR.
- 29. června – Novým prezidentem Maďarské republiky byl zvolen Pál Schmitt.
Odkazy
Reference
- ↑ KONTLER, László. Dějiny Maďarska. Praha: Nakladatelství Lidové noviny, 2008 (2. vydání). ISBN 978-80-7106-616-3. Kapitola 9. PROZATÍMNÍ EPILOG (1989–2008), s. 432.
- ↑ hu:Népszavazás Magyarország EU-tagságáról
- ↑ Maďarský premiér lhal, odhalila nahrávka. Lidovky.cz [online]. Dostupné online.
- ↑ Maďarská vláda lhala lidem. Aktualne.cz [online]. Dostupné online.
- ↑ Policie použila v Budapešti slzný plyn. Aktualne.cz [online]. Dostupné online.
- ↑ Šestá noc: protestovaly tisíce Maďarů. Aktualne.cz [online]. Dostupné online.
- ↑ Maďaři znovu bojovali. 130 zraněných. Aktualne.cz [online]. Dostupné online.
- ↑ Video z Budapešti: Slzný plyn a vodní děla. Aktualne.cz [online]. Dostupné online.
- ↑ Maďarsko ochromila celostátní stávka. Novinky.cz [online]. Borgis, 21. 03. 2009. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2007-12-19.
- ↑ Budapešťský soud rozpustil Maďarskou gardu. Novinky.cz [online]. Borgis. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2008-12-20.
- ↑ Maďarsko v krizi: Premiér oznámil, že chce rezignovat. Aktualne.cz [online]. 21. 03. 2009. Dostupné online.
- ↑ Maďarský premiér Gyurcsány oznámil rezignaci. Novinky.cz [online]. Borgis, 21. 03. 2009. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2009-03-22.
- ↑ Maďarsko pořád nemá jméno příštího premiéra, Surányi post odmítl. Idnes.cz [online]. 26. 03. 2009. Dostupné online.
- ↑ Gyurcsány odchází i z vedení maďarských socialistů. CT24.cz [online]. 28. 03. 2009. Dostupné online.
- ↑ Maďarští socialisté navrhují do premiérského křesla Gordona Bajnaie. CT24.cz [online]. 29. 03. 2009. Dostupné online.
- ↑ Maďarským premiérem se stal Gordon Bajnai, má zemi vyvést z krize. Idnes.cz [online]. 14. 04. 2009. Dostupné online.
- ↑ Maďarský parlament potvrdil nového premiéra. CT24.cz [online]. 14. 04. 2009. Dostupné online.
- ↑ 2009 Európai Parlamenti Választások [online]. valasztas.hu. Dostupné v archivu pořízeném dne 2009-06-27. (Maďarština)
- ↑ AZ EURÓPAI PARLAMENT TAGJAINAK VÁLASZTÁSA 2009. június 7. [online]. valasztas.hu. Dostupné v archivu pořízeném dne 25-07-2014. (Maďarština)
Literatura
- KONTLER, László. Dějiny Maďarska. Praha: Nakladatelství Lidové noviny, 2008 (2. vydání). 613 s. ISBN 978-80-7106-616-3.
- PRAŽÁK, Richard. Stručná historie států MAĎARSKO. Praha: Nakladatelství Libri, 2005. 145 s. ISBN 80-7277-269-4.
Související články
- Maďarsko
- Uhersko
- Dějiny Maďarska
- Seznam prezidentů Maďarska
- Seznam premiérů Maďarska
- Seznam uherských králů
Externí odkazy
- (česky) Uhersko
- (maďarsky) Magyarország képes történelmi kronológiája Archivováno 27. 5. 2023 na Wayback Machine.
Portály: Maďarsko | Historie