Chyby
Chyby Chybie | |
---|---|
Fontána na náměstí, v pozadí kostel a obecní úřad | |
![]() znak | |
Poloha | |
Souřadnice | 49°53′42″ s. š., 18°48′48″ v. d. |
Nadmořská výška | 254 m n. m. |
Stát | Polsko![]() |
Vojvodství | Slezské |
Okres | Těšín |
Gmina | Chyby |
![]() ![]() Chyby | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 11,22 km² |
Počet obyvatel | 3 903 (2012) |
Hustota zalidnění | 347,9 obyv./km² |
Etnické složení | Poláci, Slezané |
Náboženské složení | římští katolíci, luteráni, Svědkové Jehovovi |
Správa | |
Status | starostenství |
Starosta | Elżbieta Maria Dubiańska-Przemyk |
Vznik | 16. století |
Telefonní předvolba | 33 |
PSČ | 43-520 |
Označení vozidel | SCI |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Chyby[1][2][3][4] (polsky Chybie, německy Chybi) jsou vesnice v jižním Polsku ve Slezském vojvodství v okrese Těšín. Leží na území Těšínského Slezska v centru tzv. Žabího kraje. Spolu s obcemi Mnich, Frelichov, Záboří a Záříčí tvoří gminu Chyby. V minulosti poměrně důležité hospodářské středisko severovýchodního Těšínska spjaté původně s rybníkářstvím a později cukrovarnickým průmyslem. Železniční uzel na Severní dráze císaře Ferdinanda (trať Přerov – Ostrava – Krakov/Katovice).
Dějiny
První zmínka o Chybech pochází z roku 1568. V listině těšínského knížete Václava III. Adama, která obsahovala potvrzení prodeje louky těšínskému měšťanovi Jakubu Frančkovi a povolení pro něj založit další rybníky, se objevilo označení Zeleny Chyb (ve smyslu „les“, „hvozd“) vztahující se k zalesněné oblasti kolem potoka Bajerka, na mapách z 19. století označované jako Wald Zeleny (zelený les).
Administrativní hranice obce byly poprvé vymezeny v 17. století. Postupná proměna místní krajiny a vývoj Chyb od 18. století souvisely s vysycháním rybníků a výstavbou na jejich místě nových domů. Pole po vyschlých rybnících tvořila v 19. století na čtvrtinu území obce. Dodnes je na podobě uliční sítě viditelný obrys dávných hrází. Protíná je císařská silnice Jasenice – Strumeň vytyčená někdy v první polovině 19. století, která se stala novou hlavní osou vesnice. V sousedních obcích, např. v Jilovnici či Drahomyšli dodnes existují početné rybníky a celá oblast je nazývána Žabí kraj. Zmíněná silnice je ve východní části vsi (směrem k Jasenici) lemována přes dvěma sty dubů, které byly v roce 1993 prohlášeny za přírodní památku.
Stěžejní událostí v dějinách Chyb 19. století bylo zprovoznění v roce 1855 vlakové stanice na Severní dráze císaře Ferdinanda, hlavní tratí spojující Vídeň přes východní i severní Moravu a Slezsko s Krakovem a Haličí. V roce 1884 se Těšínská komora rozhodla postavit v obci cukrovar. Po dalších více než sto let zaměstnávaly většinu obyvatelstva právě železnice a cukrovarské závody.
Na sklonku 19. století se obec Chyby formálně skládala se dvou částí: Chyby Ves (v jejích hranicích Tarlisko a Chodniczny) a Neuteich (nový rybník) s Beňovcem. Kromě toho existovaly okrajové osady Żabiniec (kolem stejnojmenného rybníka) a Zowiść (Zawisti). Podle sčítání lidu z roku 1900 žilo v Chybech 1 231 obyvatel. 73,8 % uvedlo jako obcovací řeč polštinu (včetně těšínského nářečí), 16,7 % němčinu a 5,1 % češtinu. 89 % se hlásilo ke katolictví, 3,5 % k evangelické církvi a 4,7 % k judaismu.
Po rozdělení Těšínska v roce 1920 se Chyby ocitly na polské straně hranice a byly připojeny k autonomnímu slezskému vojvodství.
V letech 1911 až 1925 existovala úzkorozchodná lokálka (resp. meziměstská tramvaj) spojující nádraží v Chybech s blízkou Strumení a tamní cihelnou (městečko totiž nebylo tehdy na železniční síť vůbec napojeno). Lokálka byla zrušena poté, co vznikla nová železniční trať Chyby – Strumeň – Slezské Pavlovice. Její výstavba souvisela s rozdělením Těšína a snahou zkrátit cestu mezi polským Těšínem a novým správním centrem – Katovicemi. V meziválečné době byla vznikla též trať Chyby – Skočov – Visla, což z vesnice učinilo regionální železniční uzel.
Po německém útoku na Polsko v září 1939 se Chyby spolu s celým polským Slezskem staly součástí Třetí říše. V zimě 1945 zde probíhaly urputné boje mezi Wehrmachtem a Rudou armádou. Samotná vesnice byla obsazena 11. února během tzv. strumeňské bitvy, později se však fronta až do dubna zastavila hned za Strumení a Drahomyšlí.
11. prosince 1945 vytvořily Chyby spolu s Mnichem, Frelichovem, Zábořím a Záříčím dodnes existující gminu (správní obec). Mezi lety 1975 až 1998 patřily k Bílskému vojvodství.
V roce 1955 byla na Visle postavena Goczałkowická přehrada. Vzniklá nádrž zaplavila část Frelichova a Záříčí.
V roce 1969 založil místní rodák Franciszek Dzida Amatérský filmový klub Klaps. Natočil několik desítek filmů a získal přes 60 cen a vyznamenání, mj. Zlatou medaili Mezinárodní unie nezávislého filmu UNICA. Dzidův příběh se stal námětem filmu Krzysztofa Kieślowského Amator (Amatér). S Chyb také pocházel známý polský herec Henryk Machalica (1930-2003).
V roce 2009 byl chybský cukrovar uzavřen novým soukromým majitelem Südzucker AG, který výrobu přenesl do Polské Cerekve na Ratibořsku. Taktéž byl železniční provoz v počátcích 21. století výrazně utlumen a na trati do Strumeně v letech 2004 až 2018 dokonce úplně zastaven.
Odkazy
Reference
- ↑ HOSÁK, Ladislav. Historický místopis Země moravskoslezské. Praha: Academia, 1938, reprint 2004. ISBN 80-200-1225-7. S. 884.
- ↑ Ottův slovník naučný, 12. Ch-Sv. Jan, s. 453
- ↑ Podrobná mapa Moravy a Slezska, Praha: V. Neubert a synové, 1922
- ↑ DAVÍDEK, Václav. O názvech a jménech Těšínska. Opava: Slezský studijní ústav, 1949. S. 30.
Literatura
- KIEŁKOWSKI, Wojciech. Chybie – dzieje gminy od czasów najdawniejszych do współczesności. Chyby: [s.n.], 2009. ISBN 9788391061152. (polsky)
- ŻERAŃSKI, Marcin. Śląsk Cieszyński. Od Bielska-Białej do Ostrawy. Těšín: Pracownia na Pastwiskach, 2009. ISBN 9788393310937. (polsky)
Externí odkazy
- Webové stránky gminy Chyby
Obrázky, zvuky či videa k tématu Chyby na Wikimedia Commons
Města a obce Těšínska | |
---|---|
Česko | Albrechtice (Olbrachcice) • Bocanovice (Boconowice) • Bohumín (Bogumin) • Bruzovice (Bruzowice) • Bukovec (Bukowiec) • Bystřice (Bystrzyca) • Český Těšín (Czeski Cieszyn) • Dětmarovice (Dziećmorowice) • Dobrá (Dobra) • Dobratice (Dobracice) • Dolní Domaslavice (Domasłowice Dolne) • Dolní Lomná (Łomna Dolna) • Dolní Lutyně (Lutynia Dolna) • Dolní Tošanovice (Toszonowice Dolne) • Doubrava (Dąbrowa) • Havířov (Hawierzów) • Hnojník (Gnojnik) • Horní Bludovice (Błędowice Górne) • Horní Domaslavice (Domasłowice Górne) • Horní Lomná (Łomna Górna) • Horní Suchá (Sucha Górna) • Horní Tošanovice (Toszonowice Górne) • Hrádek (Gródek) • Hrčava (Herczawa) • Chotěbuz (Kocobędz) • Jablunkov (Jabłonków) • Janovice (Janowice) • Kaňovice (Kaniowice) • Karviná (Karwina) • Komorní Lhotka (Ligotka Kameralna) • Košařiska (Koszarzyska) • Krásná (Krasna) • Lučina (Łucyna) • Malenovice (Malenowice) • Milíkov (Milików) • Morávka (Morawka) • Mosty u Jablunkova (Mosty koło Jabłunkowa) • Návsí (Nawsie) • Nižní Lhoty (Ligota Dolna) • Nošovice (Noszowice) • Nýdek (Nydek) • Orlová (Orłowa) • Pazderna (Październa) • Petrovice u Karviné (Piotrowice koło Karwiny) • Petřvald (Pietwałd) • Písečná (Pioseczna) • Písek (Piosek) • Pražmo (Prażmo) • Pržno (Prżno) • Raškovice (Raszkowice) • Ropice (Ropica) • Rychvald (Rychwałd) • Řeka (Rzeka) • Sedliště (Siedliszcze) • Smilovice (Śmiłowice) • Soběšovice (Szobiszowice) • Staré Město (Stare Miasto) • Stonava (Stonawa) • Střítež (Trzycież) • Šenov (Szonów) • Těrlicko (Cierlicko) • Třanovice (Trzanowice) • Třinec (Trzyniec) • Václavovice (Więcłowice) • Vělopolí (Wielopole) • Vendryně (Wędrynia) • Vojkovice (Wojkowice) • Vyšní Lhoty (Ligota Górna) • Žermanice (Żermanice) |
Polsko | Bažanovice (Bażanowice) • Bělovicko (Bielowicko) • Běry (Biery) • Blatnice (Bładnice) • Bonkov (Bąków) • Brenná (Brenna) • Brúnov (Bronów) • Březůvka (Brzezówka) • Čechovice-Dědice (Czechowice-Dziedzice) • Děhylov (Dzięgielów) • Dolní Meziříčí (Międzyrzecze Dolne) • Dubovec (Dębowiec) • Drahomyšl (Drogomyśl) • Frelichov (Frelichów) • Harbutovice (Harbutowice) • Hažlach (Hażlach) • Hodišov (Godziszów) • Holešov (Goleszów) • Horní Líštná (Leszna Górna) • Horní Marklovice (Marklowice Górne) • Horní Meziříčí (Międzyrzecze Górne) • Hradec (Grodziec) • Humna (Gumna) • Chyby (Chybie) • Jistebná (Istebna) • Jasenice (Jasienica) • Javoří (Jaworze) • Javořinka (Jaworzynka) • Jilovnice (Iłownica) • Jiskřičín (Iskrzyczyn) • Kačice (Kaczyce) • Koňákov (Koniaków) • Kostkovice (Kostkowice) • Kovále (Kowale) • Kozákovice (Kozakowice) • Kyčice (Kiczyce) • Kyselov (Kisielów) • Landek (Landek) • Lazy (Łazy) • Lhota (Ligota) • Loučka (Łączka) • Malé Hůrky (Górki Małe) • Malé Kunčice (Kończyce Małe) • Mazančovice (Mazańcowice) • Mezisvětí (Międzyświeć) • Mnich (Mnich) • Ohrazená (Ogrodzona) • Ochaby (Ochaby) • Pohoří (Pogórze) • Pohvizdov (Pogwizdów) • Prstec (Pierściec) • Pruchná (Pruchna) • Puncov (Puńców) • Roztropice (Roztropice) • Rudice (Rudzica) • Rudník (Rudnik) • Semorad (Simoradz) • Skočov (Skoczów) • Strumeň (Strumień) • Svěntošůvka (Świętoszówka) • Těšín (Cieszyn) • Tisovnice (Cisownica) • Ustroň (Ustroń) • Velké Hůrky (Górki Wielkie) • Velké Kunčice (Kończyce Wielkie) • Věščút (Wieszczęta) • Vilémovice (Wilamowice) • Visla (Wisła) • Vislice (Wiślica) • Záblatí (Zabłocie) • Záboří (Zaborze) • Zábřeh (Zabrzeg) • Zámrsk (Zamarski) • Záříčí (Zarzecze) • Zbytky (Zbytków) • Žibřidovice (Zebrzydowice) |