Dětřichov nad Bystřicí
Dětřichov nad Bystřicí | |
---|---|
Kostel sv. Jiří | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | obec |
Pověřená obec | Bruntál |
Obec s rozšířenou působností | Bruntál (správní obvod) |
Okres | Bruntál |
Kraj | Moravskoslezský |
Historická země | Morava |
Stát | Česko![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°50′3″ s. š., 17°24′6″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 403 (2024)[1] |
Rozloha | 28,29 km²[2] |
Nadmořská výška | 608 m n. m. |
PSČ | 793 03, 793 05 |
Počet domů | 175 (2021)[3] |
Počet částí obce | 2 |
Počet k. ú. | 2 |
Počet ZSJ | 2 |
Kontakt | |
Adresa obecního úřadu | Dětřichov nad Bystřicí 58 793 03 Dětřichov nad Bystřicí [email protected] |
Starosta | Jaroslav Vandas |
Oficiální web: www | |
![]() ![]() Dětřichov nad Bystřicí | |
Další údaje | |
Kód obce | 597252 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Dětřichov nad Bystřicí (německy Dittersdorf nebo Dittersdorf an der Feistritz) je obec ležící v okrese Bruntál. Žije zde 403[1] obyvatel a její katastrální území má rozlohu 2 831 ha. Obcí prochází železniční trať Olomouc–Opava.
Části obce
- Dětřichov nad Bystřicí
- Krahulčí
Historie
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1317. Historie obce se datuje přibližně k letům 1317–1318 jako lenní ves spadající pod správu olomouckého biskupa Bruna ze Schauenburgu, rádce českého krále Přemysla Otakara II. Před rokem 1410 připadl Dětřichov ke šternberskému panství až do zrušení vrchnostenské správy v polovině 19. století. V latinském originálu se uvádí jako Ditrichowa Lhota, německy Dittersdorf.
Dětřichovem nad Bystřicí ležícím v nadmořské výšce 628 m protéká říčka Bystřice, která pramení severozápadně od obce (mimo katastr obce) a dosahuje rozhraní mezi Dunajem a Odrou, hlavním evropským rozvodím. Dětřichov byl původně uhlířskou a dřevařskou osadou. Lesy poskytovaly kromě otopu též stavební materiál a materiál pro výrobu dřevěného uhlí. Vykácené dřevo se splavovalo ke zpracování. Do dnešní doby se zachovala jedna z pil, která zabezpečovala obživu místním obyvatelům. Do roku 1948 bylo v obci rovněž několik živností např. pekařství, zámečnictví, holičství a kovárna. V roce 1770 byla založena první zemědělská společnost a prosazovalo se pěstování nových plodin, zejména brambor, jetelovin, krmné a cukrové řepy.
K historickým budovám patří kostel, zasvěcený sv. Jiří, původně dřevěný, nahrazen 1766–1767 kamennou stavbou s oltářním obrazem od Jana Amlera ze Šternberka, vybaven pozdně barokními varhany v šesti mutacích, které postavil A. Steinunger z Andělské Hory počátkem 19. století. Narodil se zde teolog Josef Malý. Ostatní materiály a podklady, jež by mohly sloužit pro zdokumentování poměrů byly zničeny požárem na počátku 20. století, kdy lehl popelem celý obecní archiv.
V letech 1954–1996 byla severně od obce dislokována vojenská posádka. Dne 25. dubna 2018 bylo schváleno usnesením výboru pro vědu, vzdělání, kulturu, mládež a tělovýchovu Poslanecké sněmovny udělení vlajky obce.[4]
Vývoj počtu obyvatel
Počet obyvatel celé obce Dětřichov nad Bystřicí podle sčítání nebo jiných úředních záznamů:[5][6]
Rok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | 789 | 821 | 825 | 828 | 866 | 921 | 835[pozn. 1] | 596 | 715 | 700 | 562 | 474 | 512[pozn. 2] | 429 |
V celé obci Dětřichov nad Bystřicí je evidováno 190 adres: 189 čísel popisných (trvalé objekty) a 1 číslo evidenční (dočasné či rekreační objekty).[7] Při sčítání lidu roku 2001 zde bylo napočteno 164 domů, z toho 102 trvale obydlených.
Počet obyvatel samotného Dětřichova nad Bystřicí podle sčítání nebo jiných úředních záznamů:[5][6]
Rok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | 625 | 678 | 692 | 712 | 743 | 814 | 743[pozn. 3] | 518 | 642 | 648 | 540 | 470 | 509 | 422 |
V samotném Dětřichově nad Bystřicí je evidováno 166 adres, vesměs čísla popisná.[8] Při sčítání lidu roku 2001 zde bylo napočteno 144 domů, z toho 100 trvale obydlených.
Geografie a příroda
Lokalita Dětřichov-Krahulčí je zejména zajímavá svými přírodními krásami Nízkého Jeseníku, viz také Přírodní park Údolí Bystřice, a hojně využívána pro pěší turistiku i cykloturistiku a v zimním období pro běhy na lyžích.
Nejvyšším bodem katastru obce je kopec Slunečná (802 m n. m.).[9]
Pověst o čarodějnici Barbaře
Z šedesátých let 17. stol. je v obci dochovaný příběh o kořenářce Barbaře Springerové. Byla to dle legendy úspěšná léčitelka, byla však nařčena ze spolku s ďáblem a soudem v Břidličné odsouzena k upálení. Rozsudek byl vykonán na louce nad Rýžovištěm, které se říkalo „louka u Barbary“.
Podle tradované pověsti dokázala zmařit sušení prádla přivoláním deště, proto se v kraji při dešti říkávalo „Barbara věší prádlo“.
Pamětihodnosti
- kostel svatého Jiří – klasicistní kostel z druhé poloviny 17. století je kulturní památkou ČR.[10]
Odkazy
Poznámky
Reference
- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2024. Praha: Český statistický úřad. 17. května 2024. Dostupné online. [cit. 2024-05-19].
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky – 2017. Český statistický úřad. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28].
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18].
- ↑ Usnesení výboru pro vědu, vzdělání, kulturu, mládež a tělovýchovu z 6. schůze ze dne 25. dubna 2018 k návrhu na udělení znaků a vlajek [online]. Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky [cit. 2018-05-12]. Dostupné online.
- ↑ a b Český statistický úřad. Historický lexikon obcí České republiky 1869–2005. Příprava vydání Balcar, Vladimír; Havel, Radek; Křídlo, Josef; Pavlíková, Marie; Růžková, Jiřina; Šanda, Robert; Škrabal, Josef. Svazek 1. Praha: Český statistický úřad, 2006. 2 svazky (760 s.). ISBN 80-250-1311-1. Statistický lexikon obcí v zemi Moravskoslezské. Praha: Ministerstvo vnitra a Státní úřad statistický, 1935. S. 99. Český statistický úřad. Sčítání lidu, domů a bytů 2001 [online]. 2010-03-16 [cit. 2010-03-16]. Dostupné online. Český statistický úřad. Statistický lexikon obcí České republiky 2005. Příprava vydání Růžková, Jiřina; Morávková, Štěpánka; Škrabal, Josef; Jungová, Galina; Pavlíková, Marie. Svazek 1. Praha: Ottovo nakladatelství s.r.o., 2005. 1360 s. ISBN 80-7360-287-3. S. 1074–1075.
- ↑ a b Statistický lexikon obcí České republiky 2013. Praha: Český statistický úřad, Ministerstvo vnitra České republiky, 2013. Dostupné online. ISBN 978-80-250-2394-5. S. 547. Archivováno 18. 5. 2019 na Wayback Machine.
- ↑ Ministerstvo vnitra ČR. Adresy v České republice [online]. 2010-03-19 [cit. 2010-03-19]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2009-01-25.
- ↑ Ministerstvo vnitra ČR. Adresy v České republice [online]. 2010-03-19 [cit. 2010-03-19]. Dostupné online.
- ↑ Základní mapa ČR 1 : 50 000 [online]. Zeměměřický úřad [cit. 2022-03-16]. Dostupné online.
- ↑ Ústřední seznam kulturních památek České republiky [online]. Praha: Národní památkový ústav [cit. 2017-01-10]. Identifikátor záznamu 1000141069 : Kostel svatého Jiří. Památkový katalog. Hledat dokumenty v Metainformačním systému NPÚ [1].
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Dětřichov nad Bystřicí na Wikimedia Commons
Encyklopedické heslo Dětřichov v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
- Dětřichov nad Bystřicí v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
- Oficiální stránky
Části obce Dětřichov nad Bystřicí | |
---|---|
Části obce |
|
Města a obce okresu Bruntál | |
---|---|
Andělská Hora • Bílčice • Bohušov • Brantice • Bruntál • Břidličná • Býkov-Láryšov • Čaková • Dětřichov nad Bystřicí • Dívčí Hrad • Dlouhá Stráň • Dolní Moravice • Dvorce • Heřmanovice • Hlinka • Holčovice • Horní Benešov • Horní Město • Horní Životice • Hošťálkovy • Janov • Jindřichov • Jiříkov • Karlova Studánka • Karlovice • Krasov • Krnov • Křišťanovice • Leskovec nad Moravicí • Lichnov • Liptaň • Lomnice • Ludvíkov • Malá Morávka • Malá Štáhle • Město Albrechtice • Mezina • Milotice nad Opavou • Moravskoslezský Kočov • Nová Pláň • Nové Heřminovy • Oborná • Osoblaha • Petrovice • Razová • Roudno • Rudná pod Pradědem • Rusín • Rýmařov • Ryžoviště • Slezské Pavlovice • Slezské Rudoltice • Stará Ves • Staré Heřminovy • Staré Město • Světlá Hora • Svobodné Heřmanice • Široká Niva • Třemešná • Tvrdkov • Úvalno • Václavov u Bruntálu • Valšov • Velká Štáhle • Vrbno pod Pradědem • Vysoká • Zátor | |
legenda: město, městys. |
Města a obce správního obvodu obce s rozšířenou působností Bruntál | |
---|---|
Andělská Hora • Bílčice • Bruntál • Dětřichov nad Bystřicí • Dlouhá Stráň • Dvorce • Horní Benešov • Horní Životice • Karlova Studánka • Karlovice • Křišťanovice • Leskovec nad Moravicí • Lomnice • Ludvíkov • Mezina • Milotice nad Opavou • Moravskoslezský Kočov • Nová Pláň • Nové Heřminovy • Oborná • Razová • Roudno • Rudná pod Pradědem • Staré Heřminovy • Staré Město • Světlá Hora • Svobodné Heřmanice • Široká Niva • Václavov u Bruntálu • Valšov • Vrbno pod Pradědem |
Města a obce správního obvodu obce s pověřeným obecním úřadem Bruntál | |
---|---|
Andělská Hora • Bílčice • Bruntál • Dětřichov nad Bystřicí • Dlouhá Stráň • Dvorce • Křišťanovice • Leskovec nad Moravicí • Lomnice • Mezina • Milotice nad Opavou • Moravskoslezský Kočov • Nová Pláň • Nové Heřminovy • Oborná • Razová • Roudno • Rudná pod Pradědem • Staré Město • Světlá Hora • Václavov u Bruntálu • Valšov |