Defenestrace
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1d/Prager.Fenstersturz.1618.jpg/220px-Prager.Fenstersturz.1618.jpg)
Defenestrace (z latinské předložky de, z, od, pryč a fenestra, tj. okno) označuje násilné vyhození z okna. Původ slova je odvozován od pražské defenestrace v roce 1618,[1] kdy nespokojení protestantští stavové vyhodili z okna dva královské místodržící a k tomuto činu sepsali obsáhlou apologii. Ovšem ve středověku a v raném novověku se defenestrace konaly poměrně často a toto konání neslo prvky lynče, ordálu a společně spáchané vraždy. Ve středověké a raně novověké společnosti, která je výrazně vertikálně členěna (přičemž význam vrstev směrem odshora klesá), má defenestrace charakter symbolického trestu (svržením odshora dolů dávají vykonavatele najevo, že se svržení v jim vymezené vrstvě chovali nepatřičně).[zdroj?!] Inspirace k defenestraci je také často spatřována ve starozákonním příběhu o bezbožné, nemravné a sadistické královně Jezábel, která byla po převratu prince Jehúa svržena z okna svého paláce vlastními služebníky.[2]
Pražské defenestrace
Zvláštní význam hrají defenestrace v českých dějinách, tři pražské defenestrace označují události z let 1419, 1483 a 1618. Často se však událost z roku 1483 mezi „významné defenestrace“ nepočítá, což vede k určité nejednoznačnosti, kdy jako „druhá pražská defenestrace“ je označována ta z roku 1618. Také označení „třetí pražská defenestrace“ nemá ustálený význam a označují se jím různé události. Jako třetí pražská defenestrace byla např. označena smrt Jana Masaryka.[3]
Defenestrace z roku 1419
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/24/Liebscher%2C_Adolf_-_Svr%C5%BEen%C3%AD_kon%C5%A1el%C5%AF_s_Novom%C4%9Bstsk%C3%A9_radnice_30._%C4%8Dervence_1419.jpg/170px-Liebscher%2C_Adolf_-_Svr%C5%BEen%C3%AD_kon%C5%A1el%C5%AF_s_Novom%C4%9Bstsk%C3%A9_radnice_30._%C4%8Dervence_1419.jpg)
První pražská defenestrace se odehrála v neděli 30. července 1419, kdy byli protihusitští novoměstští radní zabiti svržením z okna radnice. Ozbrojený dav přivedený knězem Janem Želivským po kázání v kostele Panny Marie Sněžné před novoměstskou radnici neúspěšně žádal o vydání vězněných stoupenců přijímání podobojí. Následně, zřejmě za účasti Jana Žižky, na radnici zaútočili a konšely vyházeli z oken a ubili. Událost je považována za počátek husitských válek.
Defenestrace z roku 1483
Tato defenestrace se udála 24. září 1483 při bouřích pražského obyvatelstva za vlády krále Vladislava Jagellonského, kdy strana podobojí, obávající se o svůj vliv, provedla násilný převrat na Starém i Novém Městě a na Malé Straně. Z oken příslušných radnic byli vyhozeni staroměstský purkmistr a těla sedmi zabitých novoměstských konšelů. Převrat v Praze přispěl k omezení panovnické moci a zabránil obnovení předhusitských poměrů. 6. října 1483 uzavřely tři pražské obce smlouvu o jednotě a společném postupu, která přinesla nadvládu kališnické konfese. Vývoj pak směřoval k náboženskému smíru a vyhlášení rovnoprávnosti obou církví na kutnohorském sněmu v roce 1485.
Defenestrace z roku 1618
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/57/Karel_Svoboda_Defenestrace.jpg/220px-Karel_Svoboda_Defenestrace.jpg)
K této defenestraci došlo 23. května 1618. Byla demonstrativním aktem odporu českých stavů vedených Jindřichem Matyášem Thurnem proti porušování Rudolfova majestátu. Zahájila české stavovské povstání. Při této akci byli z oken Pražského hradu vyhozeni královští místodržící Vilém Slavata z Chlumu a Košumberka a Jaroslav Bořita z Martinic[4] a sekretář Filip Fabricius. Událost se obešla bez obětí na životech.
Reference
- ↑ Termín samotný se patrně objevil v souvislosti s defenestrací roku 1618 — viz HARPER, Douglas. defenestrace [online]. Dostupné online. (Anglicky) )
- ↑ 2. královská 9:33
- ↑ Frustrace českou politikou: Po defenestraci volají jen troubové, Jan Jandourek, Reflex.cz, 20.04.2011
- ↑ O Jaroslavu Bořitovi a jeho úloze v době stavovského povstání viz např. Lukáš Vytlačil: Jaroslav Bořita z Martinic; in: Heraldická ročenka 2008, Praha 2009, s. 7-23. (dostupné on-line)
Literatura
- BRIGGS, Asa. Kdy, kde, proč a jak se to stalo. Praha: Reader’s Digest Výběr, 1997. ISBN 80-902069-6-4.
- ČORNEJ, Petr, a kol. Kdy, kde, proč a jak se to stalo v českých dějinách. Praha: Reader’s Digest Výběr, 2001. ISBN 80-86196-33-X.
- DEMETZ, Peter. Praha černá a zlatá. Praha: Prostor, 1998. ISBN 80-85190-92-3.
- DUFKOVÁ, Vlastimila. Slavné defenestrace: Oknem vyletí královna, konšelé i místodržící!. Epocha. 2015, čís. 20, s. 22–23.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu defenestrace na Wikimedia Commons