Hospental
Hospental | |
---|---|
![]() Pohled na obec | |
![]() znak | |
Poloha | |
Souřadnice | 46°37′15″ s. š., 8°34′13″ v. d. |
Nadmořská výška | 1493 m n. m. |
Stát | Švýcarsko![]() |
Kanton | Uri |
![]() ![]() Hospental Hospental, Švýcarsko | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 35,17 km² |
Počet obyvatel | 186 (2018)[1] |
Hustota zalidnění | 5,3 obyv./km² |
Správa | |
Oficiální web | www |
PSČ | 6493 |
Označení vozidel | UR |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Hospental je obec ve švýcarském kantonu Uri. Leží přibližně 30 kilometrů jihozápadně od hlavního města kantonu, Altdorfu, v údolí Ursenen na soutoku říček Furkareuss a Gotthardreuss, ze kterých zde vzniká řeka Reuss, v nadmořské výšce 1 493 metrů. Žije zde 186[1] obyvatel.
Geografie
Obec se nachází na jihu kantonu Uri v údolí Urseren mezi Andermattem a Realpem na soutoku Furkareuss a Gotthardreuss. Obec se skládá výhradně ze stejnojmenné vsi a bývalé osady Walser Zumdorf.
Pouze 49 ha, tj. 1,4 % rozlohy obce, tvoří urbanizovaná plocha. Z toho je 5 ha zastavěných ploch a 34 ha dopravních ploch. Rozsáhlejší je zemědělská plocha s 1131 ha, což představuje podíl 32 %. Patří sem rozsáhlé alpské oblasti o rozloze 946 ha. Pouze 185 ha tvoří louky a orná půda. Kromě toho 338 ha, tj. 10 %, pokrývají lesy a lesní porosty. Neproduktivní půda pokrývá většinu území obce, přesněji 1979 ha, tj. 56 %. Jedná se téměř výhradně o oblasti bez vegetace (vysoké hory) nebo o oblasti s neproduktivní vegetací (vysokohorská vegetace).
Hospental sousedí na západě s Realpem, na severu s Göschenenem, na východě s Andermattem a na jihu s obcí Airolo v kantonu Ticino.
Historie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/96/Hospental_1900.jpg/220px-Hospental_1900.jpg)
Nálezy z 90. let 20. století poblíž plošiny Rossplatten ve výšce 2170 m n. m. ukazují na pozdně neolitické osídlení v této alpské oblasti z počátku doby bronzové.[2]
Vesnice Hospental vznikla kolem hostince založeného klášterem Disentis v 9. nebo 10. století. Vesnice Zumdorf byla založena ve 12. století Walsery, kteří se přistěhovali do oblasti obývané dříve výhradně Římany. První zmínka pochází z roku 1285 pod názvem Hospenthal.[3] V roce 1669 vesnice vyhořela. Díky rozšiřování alpských průsmyků došlo k rozkvětu autobusové dopravy a hotelnictví, i když to trvalo jen do dokončení Gotthardské dráhy v roce 1882. Rozsáhlé zemědělství doplňoval obchod s mulami, pohostinství, obchod s křišťálem a drobný zbrojní průmysl. Do roku 1886 patřil Hospental k farnosti Andermatt, poté se stal samostatnou farností. V roce 1888 vznikla z údolní obce Urseren samostatná politická obec Hospental. V letech 1920–1944 existovaly různé plány na výstavbu elektrárny Urseren. Projekt se nezdařil mimo jiné kvůli odporu obyvatel obce k přesunu jejich obydlí. V roce 1926 byla v obci na podporu turistiky otevřena stanice dráhy Furka-Oberalp-Bahn (FO, dnes součást Matterhorn Gotthard Bahn – MGB) a v roce 1960 lyžařský vlek na Winterhornu. Vzhledem k architektonickému významu obce byl v roce 1983 otevřen její obchvat, který odvedl tranzitní dopravu mimo centrum.[3]
Obyvatelstvo
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9f/Hospental_Burg_IMG_1257.jpg/220px-Hospental_Burg_IMG_1257.jpg)
Vývoj populace
V letech 1770 až 1870 počet obyvatel mírně rostl. Poté se až do roku 1920 rozmohlo silné vystěhovalectví. Během tohoto období se počet obyvatel snížil o 180 osob, tj. o 40 %. Důvodem byla výstavba železnice, kvůli které přišli mulaři o práci. V letech 1920–1941 se počet obyvatel zvýšil (+13 %). Mezi lety 1950 a 1970 nastalo období stagnace. Další migrační vlna byla zaznamenána v letech 1970–1990 (-29 %), která trvá do současnosti (s výjimkou přechodného vrcholu v roce 2005).
Vývoj počtu obyvatel[3] | |||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Rok | 1799 | 1850 | 1870 | 1880 | 1888 | 1900 | 1920 | 1941 | 1950 | 1970 | 1980 | 1990 | 2000 | 2005 | 2010 | 2012 | 2014 | 2016 | |
Počet obyvatel | 368 | 424 | 444 | 404 | 330 | 290 | 264 | 298 | 282 | 285 | 242 | 202 | 206 | 220 | 177 | 216 | 196 | 188 |
Jazyky
Téměř všichni obyvatelé mluví německy jako každodenním hovorovým jazykem, avšak silně alemanským dialektem, typickým pro kanton Uri (tzv. Urnerdeutsch). Při posledním sčítání lidu v roce 2000 uvedlo 97 % obyvatel jako svůj hlavní jazyk němčinu, 1,5 % rétorománštinu a 0,5 % italštinu.
Národnostní složení
Z 220 rezidentů na konci roku 2005 bylo 215 (98 %) švýcarských státních příslušníků. Přistěhovalci pocházeli ze střední Evropy (Rakousko), jižní Evropy (Itálie a Portugalsko), Srbska, Černé Hory a Srí Lanky. Při sčítání lidu v roce 2000 mělo 203 osob (98 %) švýcarské občanství, z toho pět osob mělo dvojí občanství.
Doprava
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/db/SBB_Historic_-_F_122_00505_006_-_Hospental_MGB_Stationsgebaeude_mit_Gueterschuppen_Bahnseite.jpg/220px-SBB_Historic_-_F_122_00505_006_-_Hospental_MGB_Stationsgebaeude_mit_Gueterschuppen_Bahnseite.jpg)
Na trase z Andermattu do Brigu zastavují v Hospentalu poštovní autobusy Postauto a regionální vlaky Matterhorn Gotthard Bahn (MGB). Kromě toho přes Hospental vedou kantonální hlavní silnice č. 2 (silnice přes Gotthardský průsmyk) a č. 19. Přímo pod obcí prochází Gotthardský silniční tunel na dálnici A2 z Curychu směr Lugano.
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Hospental na německé Wikipedii.
- ↑ a b Ständige Wohnbevölkerung nach Staatsangehörigkeitskategorie Geschlecht und Gemeinde; Provisorische Jahresergebnisse; 2018. Federal Statistical Office. 9. dubna 2019. Dostupné online. [cit. 2019-04-11].
- ↑ HAFNER, Albert; BESSE, Marie. Sensationen infolge schmelzender Gletscher. In: Archäologie Schweiz. Zürich: ETH Zürich, 2010. Dostupné online. (německy)
- ↑ a b c STADLER, Hans. Hospental [online]. Historisches Lexikon der Schweiz, 2006-11-16 [cit. 2022-09-25]. Dostupné online. (německy)
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Hospental na Wikimedia Commons
- (německy) [1] – oficiální stránky
Obce v kantonu Uri | |
---|---|
Altdorf • Andermatt • Attinghausen • Bürglen • Erstfeld • Flüelen • Göschenen • Gurtnellen • Hospental • Isenthal • Realp • Schattdorf • Seedorf • Seelisberg • Silenen • Sisikon • Spiringen • Unterschächen • Wassen |