Jazd
![ikona](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/99/Question_book-new.svg/48px-Question_book-new.svg.png)
Jazd يزد | |
---|---|
![]() | |
Poloha | |
Souřadnice | 31°51′ s. š., 54°22′ v. d. |
Nadmořská výška | 1 216 m n. m. |
Časové pásmo | UTC+03:30 |
Stát | Írán![]() |
![]() ![]() Jazd Jazd, Írán | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 131,551 km² |
Počet obyvatel | 656 152 (2011) |
Hustota zalidnění | 4 987,8 obyv./km² |
Etnické složení | Peršané |
Náboženské složení | šíitští muslimové, zarathuštrovci |
Světové dědictví UNESCO | |
Název lokality | historické město Jazd |
Typ | kulturní dědictví |
Kritérium | iii, v |
Odkaz | 1544 (anglicky) |
Zařazení | 2017 (41. zasedání) |
Správa | |
Starosta | Mohammad Azim Zadeh |
Oficiální web | yazd |
Telefonní předvolba | +035 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Jazd (persky يزد) je jedno z nejstarších měst v Íránu a správní středisko stejnojmenné provincie. Leží asi 280 km jihovýchodně od Isfahánu, v oáze na pomezí pouští Dašt-e Kavír a Dašt-e Lút. V roce 2006 zde žilo zhruba 505 000 obyvatel. Historické jádro města je od roku 2017 součástí světového kulturního dědictví UNESCO.
Přírodní podmínky
Klima v Jazdu je velmi suché, místy zde za rok spadne jen 60 mm srážek. Letní teploty mohou dosahovat až 40 °C, zimní naopak nezřídka klesají na nulu.
Historie
Podle názoru rozšířeného mezi obyvatelstvem založil Jazd perský král Jazdkart I. z dynastie Sásánovců, ve skutečnosti však bylo město v 5. století n. l. již dávno jedním z kultovních center zarathuštrismu. Jeho počátky sahají jistě do doby před naším letopočtem, někteří historikové považují za zakladatele Alexandra Velikého, jiní Achaimenovce.
V roce 642 byl Jazd dobyt Araby, zůstal však stejně jako za Sásánovců důležitým a bohatým centrem – Marco Polo pro něj měl při své návštěvě v roce 1272 jen slova uznání. Město potom krátce sloužilo jako metropole dynastie Muzaffarovců a za vlády kádžárovských šáhů v Persii zde měli svou rezidenci chánové z rodu Bachtjárů. V současnosti má Jazd význam především jako spádové středisko provincie.
Pamětihodnosti
Od jiných metropolí Íránu se Jazd svou architekturou značně liší, i když to nemusí být při pohledu na spoustu lidí a aut patrné. Pouštní město Jazd je dodnes centrem staré perské víry, zarathuštrismu, jedním z mála, které si tuto monoteistickou dualistickou náboženskou kulturu zachovalo i přes nápor islámu.
Zdejší styl staveb silně ovlivňuje vysoká teplota, která se řeší částečným zapuštěním budov do země a překlenutím menších ulic cihlovými klenbami; střechy s kopulemi tak tvoří jednotné celky a systém ulic připomíná labyrint. Elektřina i voda sem byly zavedeny teprve nedávno, a tak můžeme obdivovat „klimatizační věže“ či podzemní cisterny zásobené z pramenů íránské vysočiny.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4f/Ateshkadeh_yazd.jpg/150px-Ateshkadeh_yazd.jpg)
Nejstarší částí Jazdu je Staré Město na severovýchodě metropole, v jehož středu stojí monumentální Páteční mešita, původně z 12. století, ale ve 14.–15. století zásadně přestavěná a rozšířená. Její portál s ívánem a dvojicí štíhlých minaretů je nejvyšší v celém Íránu. Za pozornost stojí rovněž bazar v jižní části Starého Města, pro nějž jsou charakteristická četná nekrytá náměstíčka.
Zarathuštrismus se v Jazdu prezentuje nejvýznamnějším chrámem Áteškade (chrám ohně) a dále Věžemi ticha, které stojí na vrcholku za městem a sloužily k pohřbívání (nečisté lidské tělo nesmělo znesvětit posvátný oheň nebo zemi).
Průmysl
Současný Jazd vyniká v mnoha průmyslových odvětvích. Je tu například největší íránská továrna na výrobu optických vláken. Významný je také textilní průmysl (výroba koberců, hedvábí), potravinářský (cukr a celá řada místních specialit), rovněž ve výrobě šperků je Jazd íránskou jedničkou.
Partnerská města
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Jazd na Wikimedia Commons
- Rozcestník informací o městě (anglicky)
- Fotografie (česky)
Íránské památky na seznamu světového dědictví UNESCO | |
---|---|
Čogha Zanbíl • Persepolis • Tacht-e Sulejmán • Pasargady • Bam • Sultaníje • Behistunský nápis • Arménské klášterní komplexy v Íránu • Šúštarský historický vodohospodářský systém • Sheikh Safi al-Din Khānegāh a komplex svatyně v Ardabilu • historický bazar v Tabrízu • náměstí Nakš-e džahán • Perské zahrady • Jamehova mešita v Isfahánu • věž Gonbad-e Qabus • Golestánský palác • Šahr-i Suchte • Súsy • kulturní krajina Maymandu • perský kanát • poušť Lút • historické město Jazd • Sásánská archeologická krajina Fárského regionu • Hyrkánské lesy • kulturní krajina Hawraman/Uramanat • Transíránská železnice • perské karavanseráje • Hegmataneh |