Kabardo-čerkeština
Kabardo-čerkeština (Къэбэрдей-шэрджэсыбзэ – Qeberdjej-šergesybze) | |
---|---|
Rozšíření | Rusko, Turecko, Blízký východ |
Počet mluvčích | 1 500 000 |
Klasifikace | |
Písmo | cyrilice |
Postavení | |
Regulátor | není stanoven |
Úřední jazyk | Kabardsko-Balkarsko, Karačajsko-Čerkesko |
Kódy | |
ISO 639-1 | není |
ISO 639-2 | kbd (B) |
ISO 639-3 | kbd |
Ethnologue | kbd |
Wikipedie | |
kbd.wikipedia.org | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Kabardo-čerkeština nebo kabardino-čerkeština (vlastní název Къэбэрдей-шэрджэсыбзэ nebo адыгэбзэ) je severozápadokavkazský jazyk Kabarďanů a Čerkesů. V Kabardsko-balkarské a Karačajsko-čerkeské republice Ruské federace má status úředního jazyka, dále je užíván v ruském Krasnodarském kraji a Adygejsku, v Turecku a na Blízkém východě. Počet mluvčích se odhaduje na 1,5 milionu, z toho 515 672 v Ruské federaci (sčítání lidu 2010). Kabardo-čerkeština se dělí na dva dialekty: kabardštinu a čerkeštinu.
Sporné postavení
Kabardo-čerkeština je některými lingvisty považována spolu s adygejštinou za jeden adygský jazyk. Sami Adygejci, Čerkesové a Kabarďané označují své jazyky společným termínem adygebze (адыгэбзэ).
Zápis
První zápisy kabardo-čerkeštiny pocházejí z 18. století a jsou pořízeny arabským písmem. Po připojení Kabardska a Balkarska k Ruskému impériu byla ve 30. letech 18. století vytvořena první abeceda na základě cyrilice. Zásadní reforma přišla po vzniku Sovětského svazu, kdy se roku 1924 zavedla abeceda na základě latinky. O dva roky později vznikla mírně odlišná kabardo-čerkeská latinská abeceda v Sýrii. Roku 1936 byla na nátlak sovětského vedení, stejně jako u ostatní neslovanských jazyků SSSR, zavedena abeceda na základě upravené cyrilice. Při zápisu tímto systémem se užívalo neúměrné množství apostrofů, proto v roce 1938 proběhla další reforma, při které byla zavedena současná azbuka. Ta je kritizována pro užívání značného množství di, tri a tetragrafů (především písmeno кхъу). Návrh nové azbuky z roku 1970, který tento problém řešil, nebyl uveden do praxe.
Současná azbuka
А а | Э э | Б б | В в | Г г | Гу гу | Гъ гъ | Гъу гъу |
Д д | Дж дж | Дз дз | Е е | Ё ё | Ж ж | Жь жь | З з |
И и | Й й | К к | Ку ку | КI кI | КІу кІу | Къ къ | Къу къу |
Кхъ кхъ | Кхъу кхъу | Л л | Лъ лъ | ЛI лI | М м | Н н | О о |
П п | ПI пI | Р р | С с | Т т | ТI тI | У у | Ф ф |
ФI фI | Х х | Ху ху | Хь хь | Хъ хъ | Хъу хъу | Ц ц | ЦI цI |
Ч ч | Ш ш | Щ щ | ЩI щI | Ы ы | ъ | ь | Ю ю |
Я я | I | Iy |
Rozšíření
- rozšíření kabardo-čerkeštiny na Kavkaze (označeno k)
- rozšíření kabardo-čerkeštiny v Turecku (označeno k)
Příklady
Číslovky
Kabardo-čerkesky | Česky |
зы | jeden |
тIy | dva |
щы | tři |
плIы | čtyři |
тxy | pět |
xы | šest |
блы | sedm |
и | osm |
бгъy | devět |
пщIы | deset |
Vzorový text
Všeobecná deklarace lidských práv
kabardo-čerkesky | ЦIыху псори щхьэхуиту, я щIыхьымрэ я хуэфащэхэмрэкIэ зэхуэдэу къалъхур. Акъылрэ зэхэщIыкI гъуазэрэ яIэщи, зыр зым зэкъуэш зэхащІэ яку дэлъу зэхущытын хуейхэщ. |
česky | Všichni lidé se rodí svobodní a sobě rovní co do důstojnosti a práv. Jsou nadáni rozumem a svědomím a mají spolu jednat v duchu bratrství. |
Externí odkazy
|
Obrázky, zvuky či videa k tématu kabardo-čerkeština na Wikimedia Commons
Kavkazské jazyky | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
severokavkazské |
| ||||||
kartvelské (jihokavkazské) |
Jazyky Ruské federace | |
---|---|
Úřední jazyk federace | |
Úřední jazyky federálních subjektů | abazinština • adygejština • agulština • altajština • avarština • ázerbájdžánština • baškirština • burjatština • cachurština • čečenština • čuvaština • darginština • chakaština • inguština • jakutština • kabardo-čerkeština • kalmyčtina • karačajsko-balkarština • komi • krymská tatarština • kumykština • lakština • lezginština • marijština (lužní marijština, horská marijština) • mordvinské jazyky (mokša, erzja) • nogajština • osetština • rutulština • tabasaranština • tatarština • tuvinština • ukrajinština • udmurtština |
Neúřední jazyky menšin s oficiálním statutem | čukotština • dolganština • evenština • evenkijština • finština • chantyjština • jukagirština (Severní jukagirština, Jižní jukagirština) • karelština • kazaština • komi-permjačtina • mansijština • něnečtina • selkupština • vepština |