Ketkovice
Ketkovice | |
---|---|
![]() Ketkovická náves s kostelem svaté Kateřiny Alexandrijské | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | obec |
Pověřená obec | Ivančice |
Obec s rozšířenou působností | Ivančice (správní obvod) |
Okres | Brno-venkov |
Kraj | Jihomoravský |
Historická země | Morava |
Stát | Česko![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°9′33″ s. š., 16°15′45″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 629 (2024)[1] |
Rozloha | 9,55 km²[2] |
Katastrální území | Ketkovice |
Nadmořská výška | 433 m n. m. |
PSČ | 664 91 |
Počet domů | 234 (2021)[3] |
Počet částí obce | 1 |
Počet k. ú. | 1 |
Počet ZSJ | 1 |
Kontakt | |
Adresa obecního úřadu | Ketkovice 87 664 91 Ivančice [email protected] |
Starostka | Šárka Matoušková |
Oficiální web: www | |
![]() ![]() Ketkovice | |
Další údaje | |
Kód obce | 583201 |
Kód části obce | 64858 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Ketkovice (německy Ket(t)kowitz) jsou obec v okrese Brno-venkov v Jihomoravském kraji. Nacházejí se na západním okraji okresu, 20 km západně od Brna a 7 km severozápadně od Oslavan. Leží na východním okraji Křižanovské vrchoviny; zhruba 2 km západně od obce vede hluboké údolí řeky Chvojnice, jižně pak Oslavy. Na skalnatém ostrohu nad jejich soutokem stojí zřícenina hradu Levnova, tradičně známého též jako Ketkovický hrad. Žije zde 629[1] obyvatel. Obec Ketkovice je členskou obcí Mikroregionu Ivančicko.
Ketkovice sousedí s obcemi Senorady, Čučice a Lukovany z okresu Brno-venkov a Kuroslepy a Sudice z okresu Třebíč (Kraj Vysočina).
Název
Základem jména vsi bylo osobní jméno Kytka. Výchozí tvar Kytkovici byl pojmenováním obyvatel vsi a znamenal "Kytkovi lidé". V první slabice je písemně doloženo pouze -e-, které je nářečního původu. Na přelomu 19. a 20. století se jméno psalo též spisovně Kytkovice[4][5], což se neujalo. Tvar Redouici ze 12. století byl zřejmě písařský omyl.[6]
Historie
První písemná zmínka o Ketkovicích je ve středověkém opisu zakládací listiny třebíčského kláštera, která měla pocházet z roku 1101 (některé prameny uvádějí 1104, kdy byl vysvěcen klášterní kostel), kde jsou uvedeny (písařskou chybou jako Redkovici, v některých pramenech Kedcouici) mezi řadou dalších obcí darovaných klášteru do vlastnictví; opis je označován za falzum, ale dobová existence obcí není zpochybňována. Do roku 1880 byly osadou obce Čučice ležící 2,5 km jihovýchodně; spadaly do hejtmanství Třebíč a okresu Náměšť nad Oslavou, při sčítání lidu 1890 měly 593 českých obyvatel a 4 německé.[5]
V letech 1949–1960 Ketkovice patřily do okresu Rosice, poté Brno-venkov.[4] Od ledna 1986 byly spolu s blízkými Čučicemi, Biskoupkami a Novou Vsí přičleněny k městu Oslavany, ale v listopadu 1990 se tyto obce opět osamostatnily.[7] Ketkovice spadají do správního obvodu obce s rozšířenou působností Ivančice, matriční úřad je v Oslavanech.
V roce 1996 získaly Ketkovice vlajku a znak; jsou na nich šestizubé hrábě, bývalý erb pánů z Levnova.
Obyvatelstvo
Rok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | 2021 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | 487 | 549 | 597 | 667 | 727 | 761 | 822 | 736 | 758 | 835 | 759 | 658 | 619 | 594 | 618 |
Počet domů | 70 | 77 | 86 | 98 | 116 | 123 | 153 | 174 | 186 | 192 | 189 | 207 | 218 | 223 | 234 |
Vývoj počtu obyvatel
Vybavení obce
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/59/Ketkovice2010b.jpg/220px-Ketkovice2010b.jpg)
V Ketkovicích je pětiletá základní škola s mateřskou školou zřizovaná obcí, obchod se smíšeným zbožím na návsi, tradiční zájezdní hostinec U Mohelských provozovaný významnou místní rodinou, úřadovna pošty, obecní knihovna, aktivní Sokol, Sbor dobrovolných hasičů. Obec je plynofikovaná, po roce 2007 byl z úvěru u České spořitelny vybudován vodovod. Rozpočet obce na roky 2011 i 2012 byl přibližně 8 milionů Kč,[10] na rok 2013 byl 7,2 mil. Kč.[11]
Poloha a dostupnost
Ketkovice leží na východním okraji geomorfologického celku Křižanovská vrchovina, v podcelku Bítešská vrchovina, na jižním okraji okrsku Jinošovská pahorkatina. Prochází jimi silnice druhé třídy č. 393 Rapotice (3 km severně) – Ivančice (10 km jihovýchodně). 10 km severozápadozápadně leží dále Náměšť nad Oslavou.
Ketkovice byly s Ivančickem 1. července 2006 začleněny do Integrovaného dopravního systému Jihomoravského kraje jako 1. část jeho etapy 3B.[12] Obsluhuje je autobusová linka č. 430 (729430) z Ivančic přes Oslavany, Čučice, Ketkovice a Sudice (pouze část spojů) do Rapotic (již kraj Vysočina), kde se nachází železniční stanice na trati 240 Brno – Jihlava. Počet spojů je ustálen na 12 párů ve všední dny, o víkendech a svátcích 3. Vedle hlavní zastávky na návsi je v Ketkovicích také zastávka „Ketkovice, kovárna“ (asi 400 m severozápadně).[13][14]
Pamětihodnosti
- přírodní rezervace Údolí Oslavy a Chvojnice
- přírodní park Oslava – severní hranice prochází středem obce
- zřícenina hradu Levnova ze 14.–15. století 2,5 km jihozápadně od obce – hrad známý dříve jako Ketkovický hrad (či zkráceně Ketkovák) byl teprve v roce 1971 ztotožněn s hradem Levnovem, který je znám z písemných pramenů[15]
- vyhlídka Zavřelovo panorama jižně od obce, na červené turistické značce k Levnovu
- kostel svaté Kateřiny Alexandrijské[4] z roku 1780 v centru obce; filiální kostel římskokatolické farnosti Čučice
- kaple svatého Cyrila a Metoděje na jihozápadním okraji
Osobnosti
- Jindřich Jakš (1894–?), legionář
Odkazy
Reference
- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2024. Praha: Český statistický úřad. 17. května 2024. Dostupné online. [cit. 2024-05-19].
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky – 2017. Český statistický úřad. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28].
- ↑ Dostupné online.
- ↑ a b c BARTOŠ, Josef; SCHULZ, Jindřich; TRAPL, Miloš. Historický místopis Moravy a Slezska v letech 1848–1960. Redakce Josef Bartoš, Jan Machač, Ivan Straňák, Zbyněk Janáček; Recenze: B. Čerešňák, J. Janák, K. Křesadlo, B. Smutný, I. Štarka. 1. vyd. Svazek XII. Ostrava: Profil, 1990. 321 s., 7 map. ISBN 80-7034-038-X. Kapitola Politický okres Třebíč, s. 96.
- ↑ a b Ottův slovník naučný, díl XV, str. 508
- ↑ Hosák, Šrámek: Místní jména na Moravě a ve Slezsku I, Praha 1970, str. 390.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky - 1869–2011: IV. Abecední přehled obcí a částí obcí [online]. [cit. 2023-03-27]. Dostupné online.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky 1869-2011: III. Počet obyvatel a domů podle krajů, okresů, obcí, částí obcí a historických osad / lokalit v letech 1869 - 2011 : Okres Brno-venkov [online]. Český statistický úřad, 2015-12-21 [cit. 2023-04-04]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2023-03-27.
- ↑ Základní údaje podle částí obce vybraného SO ORP, území SO ORP Ivančice, SLDB 2021 : Veřejná databáze ČSÚ [online]. Český statistický úřad, 2021-03-26 [cit. 2023-04-04]. Dostupné online.
- ↑ Města a obce online: Ketkovice
- ↑ http://www.ketkovice.cz/rozpocty-a-zaverecne-ucty/ds-4389/
- ↑ Stručně o IDS JMK Archivováno 18. 12. 2010 na Wayback Machine., idsjmk.cz
- ↑ Jízdní řád linky 430 (platný od 1. 9. 2006) Archivováno 22. 10. 2012 na Wayback Machine., idsjmk.cz
- ↑ Jízdní řád linky 430, idsjmk.cz
- ↑ PLAČEK, Miroslav. Ilustrovaná encyklopedie moravských hradů, hrádků a tvrzí. Praha: Libri, 2002. ISBN 80-7277-046-2. S. 347–348.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Ketkovice na Wikimedia Commons
- Ketkovice v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
- http://www.ketkovice.cz – oficiální stránky obce, včetně virtuální prohlídky (Adobe Flash)
- Informace o Ketkovicích na serveru Obce.cz
- Informace o Ketkovicích na Portál veřejné správy
- Informace o místní příslušnosti Ketkovic v Historickém lexikonu obcí 2005 na Genea.cz