Kranj
Kranj | |
---|---|
![]() Kranj | |
![]() znak ![]() vlajka | |
Poloha | |
Souřadnice | 46°14′20″ s. š., 14°21′20″ v. d. |
Nadmořská výška | 386 m n. m. |
Časové pásmo | UTC+1 |
Stát | Slovinsko![]() |
Region | Hornokraňský region |
Občina | Městská občina Kranj |
![]() ![]() Kranj | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 148 km² |
Počet obyvatel | 37 941 (2020)[1] |
Hustota zalidnění | 256,4 obyv./km² |
Správa | |
Status | Město |
Starosta | Matjaž Rakovec |
Oficiální web | www |
Telefonní předvolba | 04 |
PSČ | 4000 |
Označení vozidel | KR |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Kranj (česky též Kraň[2], německy Krainburg) je čtvrté největší město a územně-správní jednotka (občina) ve Slovinsku v historické zemi Kraňsku, jehož metropolí původně bylo, než se jí stala Lublaň. Žije zde zhruba 37 000 obyvatel. Je považováno za neformální centrum slovinských Alp.
Poloha
Město se nachází v centrální části země, v oblasti Hornokraňského regionu. Od hlavního města Lublaně je vzdálené jen zhruba 20 km seveorzápadně. Ve směru od slovinské metropole k rakouským hranicím představuje Kranj jediné větší město na cestě. Město se rozkládá v kranjsko-lublaňské kotlině, která je vklíněna mezi Julské a Kamničké Alpy. Samotný střed města je umístěn na vyvýšenině u soutoku řek Sáva a Kokra na nadmořské výšce 385 m. Levý přítok Sávy, řeka Kokra, zde vymlel do terénu 30 m hluboký kaňon. Právě díky tomuto městu získalo Kraňsko svůj název.
Název
V roce 670 se poprvé objevil název Carnium v latině, později v podobě Chreinariorum v roce 973 nebo Chreina v roce 1065, resp. Chrainburch v r. 1921). Slovanský název měl nejspíše podobu Korn’ь a přešel z latiny po příchodu Slovanů do oblasti. Nejspíše pochází od místního kmene Carnī (v řeckých zdrojích jako Κάρνοι). Podle města nese název také celý region Kraňsko (latinsky Carniola).
Historie a současnost
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/88/Valvasor_-_Grad_Kieselstein.jpg/220px-Valvasor_-_Grad_Kieselstein.jpg)
Podle archeologických nálezů byla oblast města osídlena již v neolitu. Římané založili osadu Carnium na soutoku řek Sávy a Kokry, z čehož vznikl současný název. V 6. století stálo v blízkosti významné germánské osídlení Ostrogótů a později Langobardů.
Slovanské kmeny do oblasti přišly v sedmém století. Kranj se stal kulturním a správním střediskem Kraňska, jehož název byl odvozen právě od tohoto města, a hrad Kieselstein (Kislkamen) byl sídlem kraňských markrabat. (později se centrum Kraňska přesunulo do Lublaně).
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b2/Sv._Kancijan_-_Kranj_01.jpg/220px-Sv._Kancijan_-_Kranj_01.jpg)
Z roku 1256 pochází první zmínka, v níž je Kranj zmiňován jako město. To vzniklo pravděpodobně o století dříve.[3] Kranj byl také sídlem soudu. V letech 1268–1276 byl součástí zemí pod vládou českého krále Přemysla Otakara II.. V roce 1348 bylo město bez závažných důsledků zasaženo zemětřesením. Roku 1471 bylo město vypleněno při útoku osmanských Turků. Panství nad městem si vyměňovala hrabata z Celje a Habsburkové. Město se posléze stalo součástí Svaté říše římské.
Po selských bouřích a nepokojích v roce 1515 zde došlo k exemplárnímu potrestání sedláků a popravám.[4]
V šestnáctém století zažilo město rozmach díky rozvoji hornictví v Kraňsku a Korutanech. S poklesem těžby poklesl význam města a to přestalo mít svoji roli i v oblasti obchodu. Navíc jej poškodily četné požáry, např. v roce 1668, kdy oheň zlikvidoval třetinu všech domů, v roce 1749 potom téměř celé město a v roce 1811 jeho severní část.[5]
Od roku 1804 bylo město Rakouského císařství a od roku 1867 Rakouska-Uherska, jehož součástí bylo až do roku 1918. V letech 1836 a 1855 jej zasáhly epidemie moru. Josip Egartner (slovinský malíř) byl první z řady umělců své doby, kteří se v Kranji usadili. Po něm zde vznikla potom i menší kolonie různých tvůrců. Od roku 1897 sídlí v Kranji také gymnázium. Založeno bylo nicméně historicky již podruhé; školu tohoto typu zde měli místní již v roce 1810 na krátkou dobu, kdy bylo město pod francouzskou okupací za napoleonských válek.
Průmyslovému rozvoji přispěla po roce 1870 železnice z Lublaně do Tarvisia. V závěru 19. století zde byl rovněž na místním hřbitově odhalen památník místnímu rodákovi a významnému slovinskému básníkovi, Franci Prešerenovi.[6]
V roce 1900 mělo město dva tisíce obyvatel, z nichž většina byla Slovinců. Podle map třetího vojenského mapování z přelomu století byla zástavba tehdejšího města soustředěna jen do historického jádra a několika málo lokalit, např. severního předměstí, oblasti Huje nebo Klanec apod., kudy se město začalo šířit dále.
V roce 1906 získalo díky projektu „nových alpských železnic“ přímý přístup přes tunel Karavanky a Villach do severozápadních částí monarchie a do Německa. Před vypuknutím první světové války zde byla také vybudována kanalizace, Kranj nicméně předstihla větší slovinská města, kde stála již v závěrečných letech 19. století.[7] Industrializace znamenala připojení některých okolních vesnic k městu.
Po první světové válce se Kranj stal součástí Státu Slovinců, Chorvatů a Srbů a následně Království Srbů, Chorvatů a Slovinců (pozdější Jugoslávie). Meziválečný rozvoj města byl umožněn díky zahraničnímu kapitálu. Působila zde i částečně československá společnost Jugočeška, která zde měla svoji továrnu. Později zde sídlily i další společnosti, které se podílely na textilní výrobě. V roce 1926 zde byl postaven Národní dům. Ve třicátých letech 20. století byly časté stávky dělníků za lepší podmínky.
Za druhé světové války bylo město součástí říšskoněmeckého záboru. V oblasti bojovali proti okupantům partyzáni. Po druhé světové válce se město stalo součástí Jugoslávie a po roce 1991 samostatného Slovinska. Industrializace města byla i nadále posilována, vznikl závod na výrobu pneumatik. Zástavba se rozšířila v podobě panelových domů na druhý břeh řeky Kokry a také severně od historického jádra města. Město získalo dálnici jako jedno z prvních v tehdejší Jugoslávii, neboť tato byla tzv. Dálnice bratrství a jednoty.[8]
Josip Broz Tito využíval místní hrad v lokalitě Brdo pri Kranju jako jednu ze svých rezidencí.
V 90. letech 20. století došlo vlivem celosvětových trendů, politických změn a rozpadu tehdejší Jugoslávie k útlumu průmyslové výroby. Do původních závodů nebo nových se podařilo nicméně získat nové investory, např. společnost Goodyear apod. Vedle průmyslové zóny také vyrostlo zcela nové obchodní centrum.
Obyvatelstvo
V roce 1754 měla Kranj okolo 1500 obyvatel, v roce 1910 bylo při posledním rakousko-uherském sčítání lidu napočítáno 2850 osob. V prvním jugoslávském sčítání roku 1921 zde bylo uvedeno 2905 obyvatel, o deset let později potom 4191. V prvním poválečném censu v roce 1948 žilo v Kranji 1948 15 981 osob[9], v roce 1953 potom 17 827 obyvatel a v roce 1971 zde bylo napočítáno již 27 209 osob. V roce 2015 mělo samotné město Kranj 41 929 obyvatel (75 % Městské občiny Kranj tvoří samotné území města, 25 % potom okolní vesnice).
Administrativní dělení
Území města Kranj (slovinsky Mestno območje Kranj) se dělí na čtyři části: Samotné město Kranj, dále potom místní části Britof, Hrastje a Kokrica.
Ekonomika
V bývalé Jugoslávii a později ve Slovinsku je Kranj známá jako průmyslové město. Vyrábí se zde elektrotechnické zařízení a stroje. Kranj proslavila především místní společnost Iskra[10], která byla předním jugoslávským výrobcem elektronických a strojních zařízení a vyvážela je i do zahraničí.
Místní jezero s názvem Trboje vzniklo pro potřeby vodní elektrárny Mavčice.
Hospodářské propojení s metropolí Lublaní je značné. Průmyslové zóny, které jsou využívané pouze z části, se nachází při železniční trati na břehu řeky Sávy na druhé straně od historického centra. Sídlí zde např. závod společnosti Goodyear.[11]
V Kranji se také nachází podnikatelský inkubátor.[12]
Školství
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/21/Gimnazija_Kranj_01.jpg/220px-Gimnazija_Kranj_01.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fe/Kranj_Center_05.jpg/220px-Kranj_Center_05.jpg)
V Kranji se nachází řada základních i středních škol. Místní gymnázium je jedním z prvních, kde byl slovinský jazyk používán ve výuce.
Kultura a pamětihodnosti
Bývalý Prešerenův dům dnes plní účel jako muzeum.[13]
Pravidelně se v létě v Kranji konjá festival Prešerenovy dny (France Prešeren má v Kranji svůj hrob), dále Týden slovinského dramatu nebo Kranjský jazzový festival. Oblíbený je také festival Týden mládeže (slovinsky Teden mladih).
Pamětihodnosti
Historické centrum města Kranj patří k nejlépe dochovaným historickým jádrům měst ve Slovinsku.
- Zámek Kislkamen (Kieselstein) – raně gotická stavba nad řekou Sávou byla založena vévody z Ortenburku r. 1256, od roku 1456 byl ve vlastnictví vévodů z Celje, císař Ferdinand I. Habsburský prodal hrad v polovině 16. století baronu Jakubovi Khieslovi, který hrad s císařovým povolením přejmenoval po sobě a podnikl renesanční přestavbu s věží. Další dostavba následovala v 18. a 19. století. Roku 1913 byl hrad zestátněn, v meziválečné době sloužil jako jedno ze sídel vlády; roku 1952 byl celkově upraven podle projektu Josipa Plečnika.
- Kostel sv. Fabiána, Šebestiána a Rocha
- Kostel sv. Kanciana (slovinsky Cerkev svetega Kancijana in tovarišev) z počátku 15. století.
- Most přes řeku Kokru
- Gorenjské muzeum a galerie, která nese název podle oceněných Prešerenovou cenou.
- Pozůstatky městského opevnění (slovinsky Kranjsko mestno obzidje).
- u budovy místního gymnázia se nachází vzrostlá sekvoj.
Historické jádro zahrnuje řadu měšťanských domů ze 16. století a nebo i starších, např. Miničarský dům, Pavšlarjův dům a Městský dům.
Turisticky atraktivní místo pro výlety je rovněž i Šmarjetna gora (hora sv. Markéty) s kostelem, který ji je zasvěcen. Nedaleko od ní se nachází také pozůstatky hradu Wartenberg.
Oblíbená je rovněž i Kraňská klobása.
Pro rok 2023 získal Kranj cenu European Destination of Excellence.[14]
Doprava
Silniční doprava
Kranj je s Lublaní spojen dálnicí A2, která pokračuje dále na severozápad k městu Jesenice a potom dálničním tunelem Karavanky i do Rakouska. Městu slouží jediný výjezd (č. 9) na straně dálnice, výhledově má být vybudován ještě jeden severně od města.[15]
Silnice č. 210 obchází město Kranj obchvatem z východní strany, kde stojí i některé mimoúrovňové křižovatky. Některé významnější silnice vedou do středu města.
Mezi obyvatelstvem je vysoká úroveň motorizace, a to 514 vozidel na 1000 obyvatel.[16]
Železniční doprava
Přítomné je rovněž železniční spojení s Lublaní i Jesenicí a dále do Rakouska (Železniční trať Lublaň – Jesenice). Z hlavní trati odbočuje na území Kranje i vlečka, která směřuje do obce Naklo, kde stojí průmyslový závod. Železniční stanice Kranj se nachází na druhém břehu řeky Sávy, v blízkosti historického středu města.
Letecká doprava
Východně od Kranje se nachází mezinárodní letiště Jože Pučnika, které slouží hlavnímu městu Lublani.
Cyklistika
Ve městě je v provozu od roku 2016 bikesharingový systém, který umožňuje dopravu mezi více městy.[17]
![Panorama města](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fb/Kranj_banner_2.jpg/1200px-Kranj_banner_2.jpg)
Sport
Západně od města se na svahu údolí řeky Sávy nachází skokanský můstek (Gorenja Sava).
Město má jedno z největších center pro vodní sporty na území Slovinska a v roce 2003 hostilo evropský šampionát ve vodním pólu. Místní tým AKV Triglav několikrát vyhrál slovinský šampionát ve vodním pólu.
Partnerská města
Oldham, Spojené království[18]
Čang-ťia-kchou, Čína[19]
Odkazy
Reference
V tomto článku byly použity překlady textů z článků Kranj na německé Wikipedii a Kranj na srbské Wikipedii.
- ↑ Prebivalstvo - izbrani kazalniki, naselja, Slovenija, letno. Statistický úřad Republiky Slovinsko. Dostupné online. [cit. 2021-04-28].
- ↑ BERÁNEK, Tomáš, et al. Index českých exonym: standardizované podoby, varianty = List of Czech exonyms: standardized forms, variants. 2., rozš. a aktualiz. vyd. Praha: Český úřad zeměměřický a katastrální, 2011. 133 s. (Geografické názvoslovné seznamy OSN - ČR). ISBN 978-80-86918-64-8. S. 46, 109.
- ↑ LUTHAR, Otto. The Land Between: A History of Slovenia. Frankfurt nad Mohanem: Peter Lang Edition, 2013. ISBN 978-3-631-62877-5. S. 150. (angličtina)
- ↑ LUTHAR, Otto. The Land Between: A History of Slovenia. Frankfurt nad Mohanem: Peter Lang Edition, 2013. ISBN 978-3-631-62877-5. S. 189. (angličtina)
- ↑ Přehled dějin Kranje na stránkách města (slovinsky)
- ↑ LUTHAR, Otto. The Land Between: A History of Slovenia. Frankfurt nad Mohanem: Peter Lang Edition, 2013. ISBN 978-3-631-62877-5. S. 288. (angličtina)
- ↑ LUTHAR, Otto. The Land Between: A History of Slovenia. Frankfurt nad Mohanem: Peter Lang Edition, 2013. ISBN 978-3-631-62877-5. S. 352. (angličtina)
- ↑ Najveći projekat bivše Jugoslavije se nikada nije završio. Alo. Dostupné online [cit. 2023-06-29]. (srbština)
- ↑ Krajevni imenik Ljudske republike Slovenije. Lublaň: Úřední věstník LRS, 1952. S. 6. (slovinština)
- ↑ Jugoslavija, Niš i industrija: Od lokomotive razvoja do kesica za supu i muzičkih studija. BBC na srpskom. Dostupné online [cit. 2023-06-29]. (srbština)
- ↑ Goodyear to expand capacity 25% at Slovenia plant. Tire Business. Dostupné online [cit. 2023-06-29]. (angličtina)
- ↑ Kranj: Pošte v središču mesta ni več, prihaja podjetniški inkubator Kovačnica. Finance. Dostupné online [cit. 2023-06-29]. (slovinština)
- ↑ COX, John K. Slovenia: Evolving loyalties. New York: Routledge, 2005. Dostupné online. ISBN 0-415-27431-1. S. 12. (angličtina)
- ↑ Kranj med štirimi destinacijami za nagrado Evropska destinacija odličnosti. Zelena Slovenija. Dostupné online [cit. 2022-10-05]. (slovinsky)
- ↑ Nov korak za priključek Kranj-sever. Žurnal24. Dostupné online [cit. 2023-06-29]. (slovinština)
- ↑ Trajnostna urbana strategija Mestne občine Kranj 2030 Priloga 2: Socio-ekonomska in okoljska analiza, str. 14 (slovinsky)
- ↑ Music and mountains: a green city break in Slovenia. The Guardian. Dostupné online [cit. 2023-05-29]. (angličtina)
- ↑ Oldham sister city Kranj is European Destination of Excellence. Oldham Times. Dostupné online [cit. 2023-05-29]. (angličtina)
- ↑ Kranj pobraten s kitajskim mestom Zhangjiakou. Žurnal24. Dostupné online [cit. 2023-06-29]. (slovinština)
Literatura
- ŠMÍDOVÁ, Jana. Potenciál cestovního ruchu ve Slovinsku. , 2012 [cit. 2024-04-20]. Bakalárska práca. Masarykova univerzita, Faculty of Sports Studies. Vedoucí práce Mgr. Oldřich Racek, Ph.D.. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Kranj na Wikimedia Commons
Encyklopedické heslo Kraň v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
- (slovinsky) Oficiální stránky
- (slovinsky) Burger.si: Kranj
- (anglicky) Oficiální slovinský turistický průvodce o Kranji
Města ve Slovinsku ![]() | |
---|---|
Ajdovščina • Bled • Bovec • Brežice • Celje • Cerknica • Črnomelj • Domžale • Dravograd • Gornja Radgona • Grosuplje • Hrastnik • Idrija • Ilirska Bistrica • Izola • Jesenice • Kamnik • Kočevje • Koper • Kostanjevica na Krki • Kranj • Krško • Laško • Lenart • Lendava • Litija • Lublaň (Ljubljana) • Ljutomer • Logatec • Maribor • Medvode • Mengeš • Metlika • Mežica • Murska Sobota • Nova Gorica • Novo mesto • Ormož • Piran • Postojna • Prevalje • Ptuj • Radeče • Radovljica • Ravne na Koroškem • Ribnica • Rogaška Slatina • Ruše • Sevnica • Sežana • Slovenj Gradec • Slovenska Bistrica • Slovenske Konjice • Šempeter pri Gorici • Šentjur • Škofja Loka • Šoštanj • Tolmin • Trbovlje • Trebnje • Tržič • Velenje • Višnja Gora • Vrhnika • Zagorje ob Savi • Zreče • Žalec • Železniki • Žiri |