Města s župním právem
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c6/Hungary_topographic_map.jpg/220px-Hungary_topographic_map.jpg)
Města s župním právem (maďarsky Megyei jogú város) jsou maďarská města, která mají stejnou nebo podobnou míru samosprávy jako župy, ve kterých se nacházejí. Jedná se o jistou obdobu statutárních měst v Česku. Od roku 2022 má tato práva 25 maďarských měst. Budapešť se do této kategorie nepočítá, neboť jakožto hlavní město je samostatnou správní jednotkou o 23 obvodech, bezprostředně podřízenou centrálním orgánům státu.
Historie
1954–1971
Dne 28. listopadu 1954 získala čtyři (po Budapešti) největší města Maďarské lidové republiky zvýšená práva, která si udržela až do změny v roce 1971.
Města se zvýšenými právy:
- Debrecín
- Miskolc
- Pécs
- Szeged
1971–1990
Změnou komunálního systému v roce 1971 byla zavedena nová kategorie tzv. Megyei város (Župní město). S účinností od 25. dubna téhož roku byla nová práva udělena následujícím městům:
Od 1. dubna 1989 se počet měst rozšířil ještě o:
Komunální systém od roku 1990
V roce 1990 byla opět zavedena kategorie Města s župním právem a byla udělena 20 městům, jejichž populace převyšovala 50 tisíc obyvatel. Většinou šlo o župní města, byly však i výjimky (Dunaújváros, Hódmezővásárhely, Nagykanizsa, Sopron). V roce 1994 tato práva získala ještě města Salgótarján a Szekszárd, jejichž počet obyvatel sice zdaleka nedosahoval stanovené hranice, ale šlo o hlavní města žup.
Roku 2006 byl do této kategorie povýšen Érd, který díky masivnímu růstu (suburbanizace Budapešti) splnil velikostní limit, zároveň se tak stal prvním městem Pešťské župy s tímto titulem. Roku 2022 získala župní práva ještě města Baja a Ostřihom, hlavně z historických důvodů (Ostřihom jako historické hlavní město Uherska a Baja jako středisko maďarské části Bačky).
Současná města s župním právem
Znak | Město | Od roku | Župa |
---|---|---|---|
![]() | Baja | 2022 | Bács-Kiskun |
![]() | Békéscsaba | 1990 | Békés |
![]() | Debrecín | 1990 | Hajdú-Bihar |
![]() | Dunaújváros | 1990 | Fejér |
![]() | Eger | 1990 | Heves |
![]() | Érd | 2006 | Pest |
![]() | Esztergom | 2022 | Komárom-Esztergom |
![]() | Győr | 1990 | Győr-Moson-Sopron |
![]() | Hódmezővásárhely | 1990 | Csongrád-Csanád |
![]() | Kaposvár | 1990 | Somogy |
![]() | Kecskemét | 1990 | Bács-Kiskun |
![]() | Miskolc | 1990 | Borsod-Abaúj-Zemplén |
![]() | Nagykanizsa | 1990 | Zala |
![]() | Nyíregyháza | 1990 | Szabolcs-Szatmár-Bereg |
![]() | Pécs | 1990 | Baranya |
![]() | Salgótarján | 1994 | Nógrád |
![]() | Sopron | 1990 | Győr-Moson-Sopron |
![]() | Szeged | 1990 | Csongrád-Csanád |
![]() | Szekszárd | 1994 | Tolna |
![]() | Székesfehérvár | 1990 | Fejér |
![]() | Szolnok | 1990 | Jász-Nagykun-Szolnok |
![]() | Szombathely | 1990 | Vas |
![]() | Tatabánya | 1990 | Komárom-Esztergom |
![]() | Veszprém | 1990 | Veszprém |
![]() | Zalaegerszeg | 1990 | Zala |
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Megyei jogú város na maďarské Wikipedii.
Související články
Maďarsko – Magyarország – (H) | |
---|---|
Župy (Megyék) (a jejich správní centrum) | Bács-Kiskun (Kecskemét) • Baranya (Pécs) • Békés (Békéscsaba) • Borsod-Abaúj-Zemplén (Miskolc) • Csongrád-Csanád (Segedín) • Fejér (Székesfehérvár) • Győr-Moson-Sopron (Győr) • Hajdú-Bihar (Debrecín) • Heves (Eger) • Jász-Nagykun-Szolnok (Szolnok) • Komárom-Esztergom (Tatabánya) • Nógrád (Salgótarján) • Pest (Hlavní město Budapešť) • Somogy (Kaposvár) • Szabolcs-Szatmár-Bereg (Nyíregyháza) • Tolna (Szekszárd) • Vas (Szombathely) • Veszprém (Veszprém) • Zala (Zalaegerszeg) |
Města s župním právem (Megyei jogú város) | Békéscsaba • Debrecín • Dunaújváros • Eger • Érd • Győr • Hódmezővásárhely • Kaposvár • Kecskemét • Miskolc • Nagykanizsa • Nyíregyháza • Pécs • Salgótarján • Segedín • Szekszárd • Székesfehérvár • Szolnok • Szombathely • Šoproň • Tatabánya • Veszprém • Zalaegerszeg |
Regiony (Régiók) (český název) | Dél-Alföld (Jižní Nížina) • Dél-Dunántúl (Jižní Zadunají) • Észak-Alföld (Severní Nížina) • Észak-Magyarország (Severní Maďarsko) • Közép-Dunántúl (Střední Zadunají) • Közép-Magyarország (Střední Maďarsko) • Nyugat-Dunántúl (Západní Zadunají) |
Části státu (Országrész) (český název) | Közép-Magyarország (Střední Maďarsko) • Nyugat-Magyarország (Západní Maďarsko) nebo také Dunántúl (Zadunají) • Kelet-Magyarország (Východní Maďarsko) nebo také Alföld és Észak (Nížina a Sever) |