Niesky
Niesky Niska | |
---|---|
![]() Místní kostel | |
![]() znak | |
Poloha | |
Souřadnice | 51°17′23″ s. š., 14°49′48″ v. d. |
Nadmořská výška | 172 m n. m. |
Časové pásmo | UTC +1 |
Stát | Německo![]() |
Spolková země | Sasko |
Zemský okres | Zhořelec |
Administrativní dělení | 5 místních částí |
![]() | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 53,8 km² |
Počet obyvatel | 9 249 (2022)[1] |
Hustota zalidnění | 171,9 obyv./km² |
Etnické složení | Němci a Lužičtí Srbové 98,1 %[2] |
Náboženské složení | protestantství 21,7 % římskokatolická církev 3,6 %[2] |
Správa | |
Status | velké okresní město |
Primátorka | Kathrin Uhlemann |
Oficiální web | www |
Adresa obecního úřadu | Muskauer Straße 20–22 02906 Niesky |
Telefonní předvolba | 03588 |
PSČ | 02906 |
Označení vozidel | GR, LÖB, NOL, NY, WSW, ZI |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Niesky (hornolužickosrbsky Niska,[3] česky Nízké či Nízký[4][5]) je velké okresní město v Horní Lužici v německé spolkové zemi Sasko. Nachází se v zemském okrese Zhořelec a má přibližně 9 200[1] obyvatel.
Poloha a dělení
Niesky leží v severní části zhořeleckého okresu a zhruba ve středu okresu ve směru východozápadním. Sousedí s obcemi (podle směru hodinových ručiček od severu) Rietschen, Hähnichen, Horka, Kodersdorf, Waldhufen, Quitzdorf am See a Kreba-Neudorf.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/55/Luftbild_Stannewisch.jpg/260px-Luftbild_Stannewisch.jpg)
Samotné město se dělí na městské části:
- Kosel (hornolužickosrbsky Kózło[3])
- Stannewisch (hornolužickosrbsky Stanojšćo[3])
- Ödernitz (hornolužickosrbsky Wódrjeńca[3])
- See (hornolužickosrbsky Jězor[3])
Dějiny
Město bylo založeno v roce 1742 jako kolonie herrnhutských Moravských bratří, což jej činí z hlediska založení nejmladším městem zhořeleckého okresu. Pozemky, které se staly základem osady „Nízký“, daroval bratřím Siegmund August von Gersdorff, majitel panství Trebus. Exulanti, kteří opustili katolické Čechy a přidržovali se herrnhutských řádů, žili v té době v Žitavě, Großhennersdorfu, Gebhardsdorfu, Drážďanech a Berlíně. (Když byla později, v roce 1750, rozpuštěna bratrská kolonie v hesenském Herrnhaagu, byla i početná skupina mladých lidí poslána sem.)
Ze tří německých návrhů názvu obce byl dne 16. května 1742 vylosován název Niedrig. Další losování rozhodlo o tom, že jméno obce bude české (tj. Nízký). Na odlehlém a pustém místě začalo dne 8. srpna 1742 několik vybraných rodin stavět své domy. Zprvu se exulanti museli obejít bez kazatele a k Večeři Páně dojížděli do 40 kilometrů vzdáleného Herrnhutu. První představený obce byl Jan Raschke, původem z Lichkova. Pokud čeští exulanti přicházející do Herrnhutu neuměli německy, byli poslání sem, do Nízkého. V roce 1755 mělo 190 dospělých obyvatel, z nichž bylo už jen 50 české národnosti.[6][7]
Městská práva město obdrželo v roce 1935, kdy bylo součástí Pruska a mělo 7000 obyvatel.
Ke konci druhé světové války zde byl postaven jeden z pomocných táborů koncentračního tábora Groß-Rosen a zhruba 1200 vězňů zde muselo vykonávat nucené práce. Při evakuaci tohoto tábora jich více než 100 zahynulo.
Vývoj počtu obyvatel
1825 | 1885 | 1946 | 1950 | 1960 | 1981 | 1984 | 1999 | 2002 | 2004 | 2005 | 2006 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
576 | 1303 | 7436 | 8309 | 8456 | 11871 | 12359 | 12029 | 11432 | 11092 | 10981 | 10766 |
Doprava
Město leží na železniční trati z Hoyerswerdy do Zhořelce a také na Bundesstraße 115, po které je možné najet na nedaleko vedoucí dálnici A4.
Partnerská města
Albert, Francie
Holzgerlingen, Bádensko-Württembersko
Jawor, Polsko
Oelde, Severní Porýní-Vestfálsko
Turnov, Česko
Galerie
Mezi kulturní památky Svobodného státu Sasko patří celý komplex bratrské obce, k němuž patří zejména Boží pole se vstupní bránou a všemi hrobovými deskami, evangelický kostel i plantážní park sester.[8]
- Boží pole (Gottensacker)
- Bratrský kostel
- Pamětní deska
-
Odkazy
Reference
- ↑ a b Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2022. Spolkový statistický úřad. 21. září 2023. Dostupné online. [cit. 2023-10-07].
- ↑ a b Zensus 2011 [online]. Statistische Ämter des Bundes und der Länder [cit. 2018-02-25]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2013-06-21. (německy)
- ↑ a b c d e (hornolužickosrbsky) Słownik městnych mjenow Archivováno 21. 2. 2005 na Wayback Machine.
- ↑ TOMÁŠEK, Radmil. Německá demokratická republika. Praha: Olympia, 1982. S. 221.
- ↑ (česky) Historie Jednoty bratrské Archivováno 4. 3. 2016 na Wayback Machine. (www.jednotabratrska.cz)
- ↑ ŠTĚŘÍKOVÁ, Edita. Stručně o pobělohorských exulantech. [s.l.]: Kalich, 2005. S. 55–57.
- ↑ ŠTĚŘÍKOVÁ, Edita. Exulantská útočiště v Lužici a Sasku. 1. vyd. vyd. Praha: Kalich, 2004. 549 s. ISBN 80-7017-008-5. OCLC 62503962 S. 423–472.
- ↑ Číslo saské kulturní památky je 09269354.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Niesky na Wikimedia Commons
- (německy) Oficiální stránky města Niesky
- (německy) Digitales Historisches Ortsverzeichnis von Sachsen
Města a obce zemského okresu Zhořelec | ||
---|---|---|
Bad Muskau (Mužakow) • Beiersdorf (Bejerecy) • Bernstadt auf dem Eigen (Bjernadźicy) • Bertsdorf-Hörnitz • Boxberg (Hamor) • Dürrhennersdorf (Suche Hendrichecy) • Ebersbach-Neugersdorf (Habrachćicy-Nowe Jěžercy) • Gablenz (Jabłońc) • Görlitz (Zhorjelc) • Groß Düben (Dźěwin) • Großschönau (Wulki Šunow) • Großschweidnitz (Swóńca) • Hähnichen (Wosečk) • Hainewalde • Herrnhut (Ochranow) • Hohendubrau (Wysoka Dubrawa) • Horka (Hórka) • Jonsdorf • Kodersdorf (Kodrecy) • Königshain (Kralowski haj) • Kottmar (Kotmar) • Krauschwitz (Krušwica) • Kreba-Neudorf (Chrjebja-Nowa Wjes) • Lawalde (Lěwałd) • Leutersdorf (Lutarjecy) • Löbau (Lubij) • Markersdorf (Markoćicy) • Mittelherwigsdorf (Herbikecy) • Mücka (Mikow) • Neißeaue (Nysowa łućina) • Neusalza-Spremberg (Nowosólc-Horni Hródk) • Niesky (Niska) • Oderwitz (Wódrjeńca) • Olbersdorf • Oppach (Wopaka) • Ostritz (Wostrowc) • Oybin (Ojbin) • Quitzdorf am See (Kwětanecy při jězoru) • Reichenbach (Rychbach) • Rietschen (Rěčicy) • Rosenbach • Rothenburg (Rózbork) • Schleife (Slepo) • Schönau-Berzdorf auf dem Eigen (Sunow-Bartono) • Schönbach (Šumbach) • Schöpstal (Šepcowy Doł) • Seifhennersdorf (Wodowe Hendrichecy) • Trebendorf (Trjebin) • Vierkirchen • Waldhufen • Weißkeißel (Wuskidź) • Weißwasser (Běła Woda) • Zittau (Žitawa) | ![]() |