Osorkon II.
Osorkon II. | ||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Usermaatra Setepenamón | ||||||||||||||||
![]() Zlatý přívěsek; bůh Osiris po stranách bůh Horus a bohyně Isis | ||||||||||||||||
Doba vlády | 872–842 př. n. l.[1] | |||||||||||||||
Rodné jméno |
| |||||||||||||||
Trůnní jméno |
| |||||||||||||||
Horovo jméno |
| |||||||||||||||
Kanajt Merymaat sejaisurarenesutauy | ||||||||||||||||
Manželky | Karomama, Istemchabit | |||||||||||||||
Potomci | Sheshonq, Nimlot III., Hernacht, Tekelton II. [2] | |||||||||||||||
Otec | Tekelot I. | |||||||||||||||
Matka | Kapes [3] | |||||||||||||||
Hrobka | Tanis (NTR 1) | |||||||||||||||
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Osorkon II. Usermaatra Setepenamón byl pátým egyptským faraonem 22. dynastie v období Třetí přechodné doby , kdy byl Egypt rozdělen na dvě relativně samostatné části. Horní Egypt ovládali kněží v Thébách a Dolní Egypt, kde si vládce přisvojoval tradiční titul faraona. Sídlo Osorkona II. bylo v Bubastis, ve východní části nilské delty. Vládl přibližně v letech 872–842 př. n. l. [1]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ea/FiestaSedDeOsorc%C3%B3nII_%2831260792197%29.jpg/315px-FiestaSedDeOsorc%C3%B3nII_%2831260792197%29.jpg)
Vláda
Trůnu se ujal po otci Takelotovi I. Asi ve čtvrtém roce vlády se stal vládcem Horního Egypta velekněz Amona Herisies v Karnaku ( syn Šešonka II.) jeho bratranec a prohlásil se faraonem. [2]Vzájemné vztahy se vyostřily. Teprve po smrti Hersiese (~860 př. n. l.) Osorkon II. upevnil svou pozici. Účelově za nástupce velekněze Herisese jmenoval veleknězem Amona svého syna Nimlota a dalšího syna Šešonka veleknězem boha Ptaha v Memfis. Tím sjednotil vládu nad celým Egyptem.
Egypt uplatňoval svůj mocenský zájem do zemí zasahujících Palestinu a Sýrii a v době vlády Osorkona II. (ovšem i jeho následníků) se střetával s narůstajícím vzestupem Asyrie a její expanse do jižních zemí. K většímu vojenskému boji došlo ~853 př. n. l. u města Karkery [p 1]. Egyptské vojsko a další spojenečtí králové z Levanty postup Asyřanů, vedených Salmanassarrem III., zastavily. [1]. Bylo ovšem obvyklé, že si obě strany, ve svém pojetí výsledku bitvy, vítězství připsaly na svou stranu. Významný vliv Asyřanů v Egyptě se prosadil až ve 23. dynastii.[2]
Stavby monumentů
Nejvýznamnější stavbou Osorkon II. byl chrám kočičí bohyni Bastet v Bubastis, kde nechal vystavět monumentální síň z červené žuly, vyzdobenou reliefními scénami sebe a své manželky Karomamy, k příležitosti jubilea svátku Heb-sed v 22. roce své vlády.[4] Jeho další stavby se nacházejí v Memfis, Tanis, Thébách a také v Leontopolis. Votivní nápisy Osorkona II. se zachovaly na různých místech v Egyptě. U druhého pylonu chrámu v Karnaku je obelisk, na němž je nápis, že v 15. roce vlády Osorkona II. došlo k Zatmění Měsíce.
Hrobka
Hrobku Osorkona II. v Tanisu (NRT I) otevřel P. Montet v roce 1939 [5]. Kromě sarkofágu z masivní žuly a víkem z recyklované sochy z Ramessovského období 20. dynastie a několika fragmentů z kanopický nádob, se nic víc nenalezlo. Hrobka byla vyloupena.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/49/Osorkon_II_NRT_I_Tanis.jpg/600px-Osorkon_II_NRT_I_Tanis.jpg)
Poznámky
- ↑ Qarqar město v severozápadní Sýrii
Reference
- ↑ a b c CLAYTON, Peter. Chronicle of the Pharaohs: The Reign-by-Reign Record of the Rulers and Dynasties of Ancient Egypt [online]. Thames & Hudson, 2006. S. 171–173. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ a b c BUNSON, Margaret. Encyclpedie of Ancient Egypt [online]. New York: Facts On File, Inc., 1991. Dostupné v archivu pořízeném dne 2021-08-30. (anglicky)
- ↑ DODSON, Aidan. The Complete Royal Families of Ancient Egypt. London: Thames & Hudson, 2004. Dostupné online. ISBN 0-500-05128-3.
- ↑ a b MONTET, Piere. Les scènes de la vie privée dans les tombeaux égyptiens de l'Ancien Empire. Strasburg: Oxford University Press, 1925. Dostupné online. S. 92. (francouzsky) Archivováno 10. 9. 2001 na Wayback Machine.
Literatura
- Brandl Helmut, Bemerkung zur datierung von Libyerzeitlichen Statute aufgrund stilistiscche Kriterien, Nederland Institute voor nabije Osteen, Leiden 2009
- Stierli H. Ziegler Chr. :Tanis, Vergessene Schätze der Pharoaonen, 2004
- Brissaud Philipe: Egyptology at the Dawn of the Twenty – first Cetury, 2000
Fotogalerie
-
- Sarkofág v hrobce NST I, Tanis
- Model hrobky NRT I v Tanis
- Reliefy v chrámu Bastet, Tanis; E.Naville, 1892
- Trosky Ptahova chrámu v Memfis, v pozadí vesnice Mit-Rahín; stav roce 1975
- Busta královna Karomama, manželka Oseorkona II.; bronz, zlato, elektron
- Velekněžka Amona Karomama Meritmut; Lepsius 1913
Související články
Poznámky
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Osorkon II. na Wikimedia Commons
Faraoni 3. přechodného období | ||
---|---|---|
21. dynastie (1069–945 př. n. l.) | Nesbanebdžed • Amenemnesut • Pasbachaenniut I. • Amenemope • Osorkon starší • Siamun • Pasbachaenniut II. | ![]() |
22. dynastie (945–720 př. n. l.) | Šešonk I. • Osorkon I. • Šešonk II. • Takelot I. • Osorkon II. • Šešonk III. • Šešonk IV. • Pami • Šešonk V. • Osorkon IV. | |
23. dynastie (837–728 př. n. l.) | Harsieset • Takelot II. • Petubaststis I. • Iuput I. • Šešonk VI. • Osorkon III. • Takelot III. • Rudamun • Šešonk VII. • Mencheperre Ini | |
24. dynastie (732–720 př. n. l.) | ||
25. dynastie (747–656 př. n. l.) | Piye • Šabaka • Šebitku • Taharka • Tantamani |
Předchůdce: Takelot I. | ![]() | Egyptský král 872–842 př. n. l. | ![]() | Nástupce: Harsieset |