Pšované
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/71/%C4%8Cesk%C3%A9_kmeny.png/290px-%C4%8Cesk%C3%A9_kmeny.png)
Pšované na mapě s ostatními kmeny v hranicích moderní České republiky
Pšované jsou jedním z bájných českých kmenů sídlící před vznikem přemyslovského knížectví na českém území. Pšovské knížectví mělo mít centrum na hradišti Pšov (dnešní Mělník). Podle Kristiánovy legendy byl jedním z pšovských knížat Slavibor, jehož dcerou měla být Ludmila, manželka Bořivoje. Nelze rozhodnout, nakolik jde o spolehlivou informaci, protože v jiných legendách má sv. Ludmila odlišný původ.
Zmínky v literatuře
„ | Bořivoj měl též manželku jménem Ludmila, dceru Slavibora, knížete ze země slovanské, jež za starodávna slula Pšov, nyní od dnešních lidí podle hradu nedávno vystavěného Mělnickem sluje. | “ |
— Kristiánova legenda[1] |
Také Kosmas v 15. kapitole první části své kroniky zmiňuje hrad Pšov jakožto sídlo Slavibora, otce svaté Ludmily.[2]
August Sedláček ve svém hesle Čechy - dějiny - rozdělení Čech kmenové a krajské Ottova slovníku naučném píše:
„ | Pšované nazývali se podlé hradu Pšova (Mělníka) a říčky Pšovky. Od Čechů dělilo je Labe, ale k severu roztáhli se daleko až ke hvozdu, t. j. k Mimoni, a odtud do údolí Jablonského. Také podkrají Jizery patřilo k jejich zemi, neb tu postavil Boleslav Lítý, kníže jejich, hrad Boleslav (Starou) a snad i Boleslav druhou (Mladou). | “ |
— August Sedláček[3] |
Odkazy
Reference
- ↑ [s.l.]: [s.n.] Dostupné v archivu pořízeném dne 2008-10-09. Archivováno 9. 10. 2008 na Wayback Machine.
- ↑ KOSMAS. Kosmova kronika česká. Praha: Paseka, 2005. ISBN 80-7185-515-4.
- ↑ SEDLÁČEK, August. Ottův slovník naučný, Čechy - dějiny - rozdělení Čech kmenové a krajské. Praha: Jan Otta, 1908. Dostupné v archivu pořízeném dne 2008-02-21. Archivováno 21. 2. 2008 na Wayback Machine.
Literatura
- Tomek, O starém rozdělení Čech na župy (»ČČM.«, 1859, str. 185-186)
- H. Jireček, Památky archaeol. lI., str. 266-267
- Kalousek, O rozsahu říše České za Boleslava II (» Sborník hist.», 1883, str. 101)
- Lippert, Socialgeschichte Böhmens I., 36
- J. Pekař, Nejstarší kronika česká (Histor. bibl. č. 5).
Související články
Externí odkazy
- Předpokládaná česká kmenová území - Moravia magna
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |