Poutní cesta z Prahy do Hájku
Poutní cesta od pražské Lorety do Hájku | |
---|---|
Základní informace | |
Lokalizace | |
Souřadnice | 50°5′6″ s. š., 14°22′52″ v. d. |
![]() | |
Kód památky | 40403/1-1428 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Hájecká cesta, tedy poutní cesta z Prahy do Hájku, je pozdně barokní poutní cesta o délce asi 14 km, která vedla od Hradčan k loretě ve františkánském klášteře Hájek, který se nachází na území obce Červený Újezd nedaleko Unhoště. Původně ji lemovalo 20 výklenkových kapliček, z nichž se dochovalo 11. Byla zasvěcena Panně Marii a svatému Františkovi z Assisi, obrazy ze života těchto světců byly původně vyzdobeny i kaple. První kaplička je u Dlabačova, pak cesta vedla dnes již zastavěným územím Břevnova k Ladronce (nad údolím Motolského potoka), od Bílé hory až po Hostivici pak kopíruje trasu současné komunikace vedené z Prahy na Karlovy Vary (Karlovarská ulice, silnice I/6). Odsud pak je cesta vedena polem přes Litovice až k Hájku.
Historie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f6/Praha%2C_Brevnov_-_Gymnasticka%2C_vyklenkova_kaple.jpg/220px-Praha%2C_Brevnov_-_Gymnasticka%2C_vyklenkova_kaple.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/40/10._kaple.jpg/170px-10._kaple.jpg)
V letech 1623–1625 vybudoval v hájku (vysázeném roku 1589 Gothardem Florianem Žďárským) Florian Jetřich Žďárský ze Žďáru loretánskou kapličku jako poděkování za narození dědice. Brzy se stala cílem poutí, a proto byla v roce 1630 byla přestavěna a rozšířena. V roce 1659 zde byl (umístěním 4 mnichů) založen a v následujících letech vybudován klášter. V roce 1699 byla kolem hájku postavena ohrada. Kolem roku 1722 podle zápisů arcibiskupské kanceláře navštěvovalo Hájek ročně průměrně 60 000 poutníků.
V letech 1720–1726 bylo na náklady donátorů vystavěno 20 kaplí podél poutní cesty (v rozestupu asi 600 až 1100 metrů). Donátoři přispěli 200 zlatých na výstavbu jedné kaple a 20 zlatých na údržbu. Takto přispěli například Karel Jáchym z Bredy, hrabě František Josef Černín, hrabě Antonín Jan z Nostic, kníže z Lobkovic a Magistrát Starého města pražského. Na výstavbě se podíleli zednický mistr František Fortin (50 zlatých za kapli), který byl i projektantem stavby, kameník Herstoff či Herrstorff (70 zlatých za kapli) a pražský malíř a fortifikační inženýr Jan Schor (1686–1787 (30 zlatých za kapli),[1] autor výzdoby.
Výklenkové kaple byly hranolovité hmotné vyzdívky, vpředu s pilastry a ořímsovaným trojbokým štítem, na vrcholu mají kříž a po stranách kamenné podstavce s kulemi. Uvnitř na omítce měly půlené malby, přičemž v horní poloviny byly výjevy ze života Panny Marie, v dolní polovině ze života svatého Františka a doplňoval je latinský nápis ve formě elegických distich. Mezi výklenkem a římsou byl znak donátora. Jejich rozměr je v průměru 8,5 m na výšku k vrcholu kříže (k římse 5,5 m) a půdorys má rozměr 3,8 m x 1,3 m.[2]
První kompletní rekonstrukce všech staveb podél cesty proběhla v letech 1751–1752. Druhá rekonstrukce včetně restaurace maleb byla provedena v letech 1773–1774. Poté Josef II. zrušil příslušnou nadaci a kapličky začaly chátrat.
V letech 1899–1900 bylo opraveno 14 kaplí, které se do té doby dochovaly, avšak sama cesta už v některých částech byla přerušená novou zástavbou. Při této rekonstrukci byly zaniklé freskové malby nahrazeny obrazy na plechových tabulích, které namaloval pražský malíř Josef Scheiwl.
Zánik původní cesty pokračoval i v průběhu 20. století. Do roku 2001 se z původních 20 dochovalo 9 výklenkových kaplí na území Prahy a 2 mimo území Prahy. V roce 1999 akademický sochař Jan Turský z iniciativy spolku Hostivít započal obnovu 19 kaplí. V roce 1998 se městská část Praha 6 rozhodla zrekonstruovat 5 kaplí na svém území, což se jí podařilo v letech 2000–2001. Dne 18. prosince 2001 byla za přítomnosti tehdejšího starosty Prahy 6 Pavla Béma, břevnovského převora Prokopa Siostrzonka, restaurátora kaple ak. mal. Petra Hampla a dalších osobností slavnostně odhalena rekonstruovaná 1. kaple na Dlabačově.[3][4] V dokumentaci a popularizaci poutní cesty, koordinaci její obnovy, v úklidu cesty i v organizaci poutí se angažuje též například zapsaný spolek (do roku 2015 občanské sdružení) Poutní cesta Hájek, založený v roce 2013[5] a inzerovaný též na webu hájeckých františkánů. Tento spolek uspořádal například veřejnou sbírku na obnovu kaple č. 18.[5] Spolek usiluje o liniovou památkovou ochranu poutní cesty, dosud jsou památkově chráněny jen kaple.[6]
Popis cesty
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5d/Praha%2C_Motol%2C_B%C3%ADl%C3%A1_Hora%2C_kaple_k%C5%99%C3%AD%C5%BEov%C3%A9_cesty.jpg/170px-Praha%2C_Motol%2C_B%C3%ADl%C3%A1_Hora%2C_kaple_k%C5%99%C3%AD%C5%BEov%C3%A9_cesty.jpg)
Některé zdroje situují počátek trasy k pražské Loretě (Loretánská kaple v Praze, 50°5′21″ s. š., 14°23′30″ v. d.),[3] podle článku městské části Praha 6 v minulosti od pražské Lorety při mariánských svátcích začínaly svou pouť do kláštera v Hájku desetitisíce poutníků,[3] takto trasu zakresluje i OpenStreetMap.[7] Jiné zdroje, například web spolku Poutní cesta Hájek, kladou počátek cesty ke Strahovské bráně na Pohořelci.[8][9]
Cesta vedla po trasách dnešních ulic Pohořelec, Dlabačov, Gymnastická, Za Strahovem, U Ladronky. Přes dnešní ulici Tomanovu pokračovala přímo ve směru nynější stezky kolem Ladronky, a navazuje krátký úsek překrytý částí dnešní Podbělohorské ulice. Od křižovatky s Kukulovou směrem k Malému Břevnovu pokračovala cesta zhruba v dosavadním směru úsekem, kterým dnes vedou jen nevýrazné pěšiny. Přes Malý Břevnov procházela zhruba ve stopě dnešních ulic Bolívarova, Na břevnovské pláni, U boroviček a Karlovarská. Dále procházela po trase dnešní výpadovky (Karlovarská, Čsl. armády) až do Hostivice, přičemž přes mimoúrovňovou křižovatku Řepy samozřejmě v původní trase (tedy zhruba po dnešní ulici Na Hůrce). Z Hostivice pokračovala po dnešní Litovické ulici až do Litovic, dále po dnešní ulici U Sušičky. Závěrečný úsek polní cesty je dosud zachován v původní trase. Cesta mezi 18. kaplí a Hájkem byla ve druhé polovině 20. století rozorána, v letech 1999–2000 ji spolek Hostivít ve spolupráci s městem Hostivice vyměřil, obnovil a vysázel kolem ní lipovou alej.
Kaple
Kaple jsou číslovány od I do XX, číslo I je Praze nejblíže. Stejně jsou kaple číslovány v obou dochovaných Pamětních knihách z Hájku.
- I. kaple – Břevnov, Dlabačov (50°5′6″ s. š., 14°22′52″ v. d.)
- Gymnastická ul. (rekonstruována městskou částí Praha 6 v letech 2000–2001; restaurovány i zachovalé části původní výmalby a latinské nápisy). Na kapličce byla vyobrazen Hájek a nad ní dva andělé nesoucí loretánský domek, po stranách sv. František a sv. Antonín. Donátorem byl pražský arcibiskup Ferdinand Ferdinand hrabě z Khüenburgu.
- II. kaple – nedochovaná (50°4′56″ s. š., 14°22′34″ v. d.)
- Stála u křižovatky ulic Za Strahovem a Nad Tejnkou. Donátorem byl hrabě z Vrtby, nejvyšší purkrabí Království českého.
- III. kaple – Břevnov, u křižovatky U Ladronky – Kocourova (50°4′53″ s. š., 14°22′ v. d.)
- Rekonstruována městskou částí Praha 6 v roce 2001. Donátorem byl Antonín Jan hrabě z Nostic, nejvyšší hofmistr.
- IV. kaple – Břevnov, Ladronka (50°4′45″ s. š., 14°21′29″ v. d.)
- Rekonstruována městskou částí Praha 6 v letech 2000–2001. Donátorem byl Jan Josef hrabě z Valdštejna, nejvyšší maršálek, a jeho manželka.
- V. kaple – Břevnov, Vypich (50°4′40″ s. š., 14°20′51″ v. d.)
- Rekonstruována městskou částí Praha 6 v letech 2000–2001). Donátorem byl hrabě Jan Arnošt Antonín ze Schaffgotsche, královský místodržitel, a jeho manželka.
- VI. kaple – Břevnov, Bolívarova (50°4′35″ s. š., 14°20′18″ v. d.)
- Rekonstruována městskou částí Praha 6 v roce 2001. Donátorem byl František Josef hrabě Černín, královský místodržící.
- VII. kaple – nedochovaná (50°4′31″ s. š., 14°19′46″ v. d.)
- Stála do roku 1910 v zahradě u čp. 155 v ulici Na Břevnovské pláni. Donátorem byl hrabě František Josef Šlik a jeho manželka.
- VIII. kaple – Bílá Hora (pražská čtvrť) (50°4′33″ s. š., 14°19′15″ v. d.)
- Opravená kaple původně stála u Karlovarské ulice v Předních Jivinách, na hranici Řep a Ruzyně (50°4′33″ s. š., 14°18′51″ v. d.); v roce 2009 byla přemístěna na klidnější místo ke klášteru benediktinek na Bílé Hoře.[10] Donátorem byl hrabě Jan Filip ze Sikingenu, polní maršálek a velitel Pražský, a jeho manželka.
- IX. kaple – nedochovaná, Jiviny (50°4′37″ s. š., 14°18′15″ v. d.)
- Stála u křižovatky Karlovarská – Drnovská. Není zakreslena na mapě bývalého Pozemkového katastru z r.1928, zanikla před tímto datem. Donátorem byl opět nejvyšší hofmistr Antonín Jan hrabě Nostic.
- X. kaple – Zadní Jiviny, před městským okruhem (50°4′37″ s. š., 14°17′44″ v. d.)
- Stojí na území Řep nedaleko hranice Ruzyně, na východní straně mimoúrovňové křižovatky Řepy, u odbočení ulice Na hůrce. Donátorem byl opět František Josef hrabě Černín a jeho manželka.
- XI. kaple – na území Ruzyně těsně u hranice Hostivice (50°4′41″ s. š., 14°17′11″ v. d.)
- Stojí na západní straně mimoúrovňové křižovatky Řepy, u ulice Na hůrce. Donátory byli hrabě František Karel z Clary-Aldringenu, nejvyšší lovčí Království českého, a Jan Filip z Clary-Aldringenu, královský místodržící. Pravděpodobně jde o repliku, jediná je z cihel a donedávna byla, jako jediná, orientována k severu, nyní je však opravena a otočena zpět k jihu. Sousedství kaple slouží k odstavování a nocování kamionů, jejichž řidiči využívají okolí kaple jako záchod a skládku, proti čemuž se spolek Poutní cesta Hájek snaží bojovat.[6]
- XII. kaple – Hostivice, u Peterkova rybníka (50°4′35″ s. š., 14°16′39″ v. d.)
- Stojí při Peterkově rybníku při cyklostezce číslo A154. Dříve stávala v úrovni západního konce retenční nádrže Strnad při frekventované silnici I/6J. I to vedlo k jejímu špatnému technickému stavu a k porušené statice. Z tohoto důvodu byla v roce 2021 rozebrána, zrestaurována pískovcová koruna a o cca 300 m přesunuta na nové místo, kde byla znovu postavena. Znovu vysvěcení kaple proběhlo v neděli 1. května 2022. Poté přešla z majetku Ředitelství silnic a dálnic do majetku města Hostivice.[11][12] Donátorem byl královský místodržící Josef František z Goltze.
- XIII. kaple – nedochovaná, Hostivice (50°4′46″ s. š., 14°15′56″ v. d.)
- Stála u železničního mostu přes ulici Čsl. armády. Byla zbořena v 50. letech 20. století. Donátor není znám.
- XIV. kaple – nedochovaná, Hostivice (50°4′53″ s. š., 14°15′7″ v. d.)
- Stála u křižovatky Litovická – Čsl. armády před dnešním domem č. p. 669. Byla zbořena roku 1878 a materiál byl použit na stavbu mostků u Nekejcova a v Jenečku. Při stavbě kanalizace byly nalezeny zbytky základů kaple, což svědčí o tom, že padla za oběť rozšiřování hostivicko-litovické cesty. Je však zakreslena na mapě bývalého Pozemkového katastru z r. 1928. Donátorem byl magistrát Starého města pražského.
- XV. kaple – nedochovaná, Hostivice (50°4′42″ s. š., 14°14′34″ v. d.)
- Stála u křižovatky Litovická – Sportovců severně od Litovického rybníka. Donátorem byla velkovévodkyně Anna Marie Františka Toskánská, pozdější majitelka Hostivice. Kaple zanikla v 19. století, pravděpodobně také kvůli rozšiřování cesty.
- Nedaleko od původního místa byla na podzim 2023 postavena ocelová konstrukce s grafickou výzdobou (Jindřich Štreit - Diptych XV) nahrazující kapličku. Souřadnice: 50°4′40,8″ s. š., 14°14′31,45″ v. d.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/27/Hostivice%2C_Litovice%2C_kaple_poutn%C3%AD_cesty_k_H%C3%A1jku.jpg/170px-Hostivice%2C_Litovice%2C_kaple_poutn%C3%AD_cesty_k_H%C3%A1jku.jpg)
- XVI. kaple – nedochovaná, Litovice (50°4′31″ s. š., 14°13′37″ v. d.)
- Stála na rozcestí u železničního přejezdu blízko zastávky Hostivice-Litovice. Donátorem byl hrabě František Arnošt z Valdštejna s manželkou. Kaple je zakreslena v mapě bývalého Pozemkového katastru z r.1928 před železničním přejezdem vlevo. V důsledku dlouhodobého zanedbání a zchátralosti na kraji pole, kaple spadla v 60. letech.
- Nedaleko od původního místa byla na podzim 2023 postavena ocelová konstrukce s grafickou výzdobou (Jindřich Štreit - Diptych XVI) nahrazující kapličku. Souřadnice: 50°4′30,8″ s. š., 14°13′37,38″ v. d.
- XVII. kaple – nedochovaná, Litovice (50°4′26″ s. š., 14°13′6″ v. d.)
- Stála za Litovicemi západně od areálu firem Selekta (čistírna osiv) a Top Umwelt. Donátorem byl kníže z Lobkovic. Spadla v 50. letech 20. století z důvodu dlouhodobé zchátralosti, základy byly odstraněny.
- Nedaleko od původního místa byla na podzim 2023 postavena ocelová konstrukce s grafickou výzdobou (Jindřich Štreit - Diptych XVII) nahrazující kapličku. Souřadnice: 50°4′26,76″ s. š., 14°13′11,52″ v. d.
- XVIII. kaple – Litovice, polní cesta (50°4′22″ s. š., 14°12′30″ v. d.)
- Novostavba kaple na dochované substrukci, z let 2021–2022; mezi Litovicemi a Hájkem, u ohybu dochované části cesty. Donátorem byl hrabě František Damián ze Šternberka. Kaple se zřítila v 80. letech 20. století, zachovalo se zdivo soklu a přebroušený pravý sloupek. V roce 2023 byla do výklenku vložena grafika: Jindřich Štreit - Diptych XVIII.
- XIX. kaple – Litovice, polní cesta před Hájkem (50°4′12″ s. š., 14°12′5″ v. d.)
- Opravená kaple v blízkosti Hájku, v dochované části cesty. Donátorem byl hrabě Karel Jáchym z Bredy, tehdejší majitel tachlovického panství včetně Hostivice a Litovic, a jeho manželka. Tato kaple byla v roce 1999 obnovená jako první. Kaple byla znovu opravena v roce 2022. Zároveň byla změněna její barva z červenobílé na okrovou. V roce 2023 byla do výklenku vložena grafika: Jindřich Štreit - Diptych XIX.
- XX. kaple – Červený Újezd, polní cesta před Hájkem (50°4′5″ s. š., 14°11′32″ v. d.)
- Opravená kaple v blízkosti Hájku, v dochované části cesty, na hranici katastrálních území Chýně a Červený Újezd. Původně byl ve výklenku obraz Korunování P. Marie a sv. Františka. Donátorem byl také hrabě Karel Jáchym z Bredy. Tato kaple byla obnovená v roce 2000. Kaple byla znovu opravena v roce 2023. Zároveň byla změněna její barva z červenobílé na okrovou. V roce 2023 byla do výklenku vložena grafika: Jindřich Štreit - Diptych XX.
- Klášter Hájek – Loretánská kaple Panny Marie (50°4′10″ s. š., 14°11′8″ v. d.)
Galerie
- I. kaple
- IV. kaple
- V. kaple
- VI. kaple
- X. kaple
- XI. kaple
- XII. kaple
- XVIII. kaple
- XIX. kaple
- XX. kaple
- Obnovená poutní cesta
- Areál kláštera Hájek
Odkazy
Reference
- ↑ Pamětní knihy klášterní A, str. 171
- ↑ Poutní cesta Hájek: Historie poutní cesty. poutnicestahajek.cz
- ↑ a b c Poutní cesta z Lorety do Hájku obnovena Archivováno 22. 1. 2019 na Wayback Machine. (alternativní odkaz Archivováno 26. 2. 2005 na Wayback Machine.), městská část Praha 6, 18. 12. 2001
- ↑ Michal Valenčík: Poškozené a zničené kostely, kaple a synagogy v České republice. Kapličky ev.č. 4800, 4802, 6980, 7894, 9991, 9993, 11714, 11715, 14798, 14799, 14801, 14858, 17878. Sekce Opravené: 8, sekce Poškozené: 1, sekce Torzální: 1, sekce Zaniklé: 3. znicenekostely.cz, 2008–2015.
- ↑ a b O nás, web Poutní cesta Hájek, spolek Poutní cesta Hájek
- ↑ a b Výroční zpráva za rok 2017 Archivováno 22. 1. 2019 na Wayback Machine., Poutní cesta Hájek, z.s.
- ↑ vedení trasy v OpenStreetMap [online]. [cit. 2018-12-30]. Dostupné online.
- ↑ Popis trasy, Poutní cesta, spolek Poutní cesta Hájek
- ↑ Tip na výlet: Poutní cesta z pražské Lorety do Hájku Archivováno 22. 1. 2019 na Wayback Machine., Info Zličín Řepy Hostivice, text nedatován, web datován 2014–2018, jako zdroj uveden web poutnicestahajek.cz
- ↑ POUTNÍ CESTA PRAHA – HÁJEK [online]. Sdružení Tejnka [cit. 2012-08-16]. Dostupné online.
- ↑ Mapy.cz [online]. Seznam.cz [cit. 2022-05-03]. Dostupné online.
- ↑ SŮRA, Jan. Rozebrána, přesunuta o 300 metrů a znovu postavena. ŘSD přesunula kapli. Zdopravy.cz [online]. Avizer Z, 2022-05-03 [cit. 2022-05-03]. Dostupné online.
- ↑ Jiří Kučera: Litovická kaple[nedostupný zdroj], Hostivické památky, listopad 2005
Literatura
- BOHÁČ, Zdeněk: Poutní místa v Čechách Debora, Praha 1995 ISBN 80-85923-07-6 S. 16–17
- PERGL, Jiří: Poutní cesta do Hájku, In: Hostivice 1998, sborník o přírodě, památkách a historii města, 2. vydání, ČSPO Hostivice, 1999
- Střední Čechy a Praha 1 : 20 000, mapa z nakl. Žaket, Praha-Řepy, 2005, ISBN 80-7233-202-3
- POKORNÝ, Pavel R.: Zmizelá erbovní galerie II., Heraldická ročenka 2007, s.35-44
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Poutní cesta od pražské Lorety do Hájku na Wikimedia Commons
- Jiří Kučera: Poutní cesta z Prahy do Hájku, Hostivické památky, listopad 2005, aktualizace září 2017, web Hostivická historie
- Poutní cesta do Hájku, Hostivické památky, web města Hostivice, 26. 11. 2009, aktualizace 30. 6. 2014 (původně na této adrese měl být text Jiřího Kučery z roku 2005)
- Prameny k Hostivické historii, Řada H: Obecní a městské kroniky, web Hostivická historie
- Zdeněk Wirth: Soupis památek historických a uměleckých v královstvím Českém od pravěku do počátku XIX. století : XXVI – Politický okres kladenský, Archaelogická kommisse při České akademii císaře Františka Josefa pro vědy, slovesnost a umění, řízením svého předsedy Josefa Hlávky, Praha, 1907: Klášter sv. Františka s loretánskou kaplí P. Marie (poutní)
- Karel Beránek: Historie kláštera, web Putujeme do Hájku (datum publikace neznámé, zdroj již není dostupný)
- Pouť na Hájku - příležitost k obnově, Katolický týdeník, příloha Doma č. 39/2006
- Putování do Hájku, Vladimír Slámečka, 7. 4. 2003, web Student, ČVUT (zdroj již není na této adrese on-line dostupný)
- Bývalá poutní cesta z Prahy do Hájku, Turistik.cz (text již není na této adrese dostupný)
- Poutní cesta Hájek, webové stránky Občanského sdružení Poutní cesta Hájek
- Františkánský klášter v Hájku, stránky kláštera
- Poutní cesta Archivováno 4. 7. 2015 na Wayback Machine., mapa na webu kláštera
- Tajemství kláštera v Hájku, Cesty víry, Česká televize, 30. 11. 2014
- Plán Prahy J. D. Hubera z roku 1769 (perspektivní). In: Historický atlas měst: Praha. Historický ústav Akademie věd ČR, v. v. i., 1994.
- Současné vedení cesty na mapě, Waymarked Trails: Pěší turistika, hiking.waymarkedtrails.org, na podkladové mapě OpenStreetMap