Růstová ploténka
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7a/Tib_fib_growth_plates.jpg/260px-Tib_fib_growth_plates.jpg)
Růstová ploténka (fýza), též epifýzodiafyzární ploténka nebo epifyzární ploténka (také e. štěrbina, lat.: lamina epiphysialis), je chrupavčitá destička přítomná v dlouhých kostech a umožňující jejich růst do délky. Vyvinula se u savců a u ještěrů; podobná, ale zvlněná ploténka se však nachází i ve ptačích kostech a zřejmě byla přítomna i v kostech dinosaurů.[1] Ostatní kostnatí obratlovci musejí růst dlouhých kostí řešit jinak – zpravidla si proto udržují chrupavčitou epifýzu (konec kosti).[2]
Funkce
Růstové ploténky se nachází v oblastech metafýzy, tedy mezi koncovými epifýzami a střední částí (tzv. diafýzou). Chrupavkové buňky (chondrocyty) v ploténce se neustále dělí a ploténka tak na epifyzární straně přirůstá. Jedná se o tzv. intersticiální růst kosti. Na diafyzární straně je chrupavčitá tkáň ploténky stejným tempem odbourávána, resp. přeměňována na kostní tkáň. Proces růstu chrupavky a proces její přeměny na kost jsou v rovnováze, a tak ploténka zůstává stále stejně tlustá. V určité fázi se však celá růstová ploténka změní na kostní tkáň a celá kost tak přestane růst.[3]
Stavba
Základem růstové ploténky je hyalinní chrupavka, tvořící destičkovité „pomezí“ mezi kostní tkání v epifýze a kostní tkání v diafýze dlouhé kosti. Při podélném řezu dlouhou kostí je v růstové ploténce patrno pět zón:[3]
- hyalinní chrupavka;
- proliferační zóna hyalinní chrupavky – oblast bouřlivého dělení;
- hypertrofická chrupavka – na povrchu kosti již vzniká kostní prstenec, chondrocyty resorbují okolní hmotu, zvětšují se prostory mezi nimi (lakuny);
- kalcifikovaná chrupavka – chondrocyty umírají, v jejich okolí se sráží krystaly hydroxyapatitu;
- osifikační zóna – osteoblasty vytváří osteoid, tzn. kostní tkáň, která ihned mineralizuje, tkáň se zaplňuje krevními vlásečnicemi a také mladými osteoblasty - osteoprogenitorovými buňkami.
Osteoblasty v nejvnitřnější části růstové ploténky (směrem k diafýze) se usazují na trámcích mezibuněčné hmoty, produkují osteoid a postupně jsou zality do souvislé kostní tkáně. Takovým uvězněným buňkám se říká osteocyty.[3]
Onemocnění
Je popsána celá řada různých nemocí spojených s růstovou ploténkou. Poměrně častou záležitostí je zlomenina kosti v oblasti růstové ploténky. Typ fraktury popisuje tzv. Salter-Harrisova klasifikace; v nejvážnějších případech může dojít až k zastavení růstu kosti. Dalším onemocněním je avaskulární nekróza postihující části kostí, které nejsou dostatečně prokrveny a umírají na nedostatek živin a kyslíku. Tento typ nekrózy může nastat např. v holenní kosti (Osgood-Schlatterova choroba), člunkovité kosti (Kohlerova choroba) nebo v páté kosti nártní (Uhkeho choroba). Jiným typem nekrózy je disekující osteochodritida (osteochondritis dessicans). Nastat však může i zánět, apofyzitida.[4]
Reference
- ↑ BARRETO, C.; ALBRECHT, R. M.; BJORLING, D. E., et al. Evidence of the growth plate and the growth of long bones in juvenile dinosaurs. Science.. 1993, roč. 262, čís. 5142, s. 2020–3. Dostupné online. ISSN 0036-8075.
- ↑ Introduction To The Skeletal System [online]. Dostupné online.
- ↑ a b c Richard Jelínek, et al. Histologie embryologie [online]. 3. lékařská fakulta UK. Dostupné online.
- ↑ Archivovaná kopie. www.footdoc.ca [online]. [cit. 2012-09-24]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2012-03-03.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu růstová ploténka na Wikimedia Commons