Rabenštejnská věž
Rabenštejnská věž | |
---|---|
![]() | |
Účel stavby | |
obranný, sklad zbraní a střelného prachu, vězeňský, obytný, zdravotní prohlídky prostitutek, galerie | |
Základní informace | |
Výstavba | 14. století[1] |
Přestavba | 1551, 1620, 1828, 2000 |
Materiál | kámen |
Poloha | |
Adresa | Panská 14/5, České Budějovice, Česko![]() |
Souřadnice | 48°58′39,4″ s. š., 14°28′18,95″ v. d. |
![]() | |
Další informace | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Rabenštejnská věž (též Rabštejnská věž, Havraní věž[1]) je jedna ze dvou dochovaných hradebních věží ze 14. století, která stojí na okraji historického centra Českých Budějovic.[2]
Umístění
Stojí na rozcestí ulic Panská a Mlýnská mezi původní vnitřní a vnější městskou hradbou, vsazená k vnitřní (hlavní) hradební zdi. Hradební zdi se v těchto místech nedochovaly, zůstal pouze ochoz.[2] Na konci Mlýnské ulice bývala v hradbách branka k Mlýnské stoce. Karel Pletzer uvádí, že: „Podle tradice tudy byli na konci roku 1505 z města vyhnáni Židé“.[3]
Místo bývalo dříve nazýváno Na Táboře, podle kroniky zde byli 8. června. 1482 pobiti Táborští (táboři). Pokládá se za pravděpodobnější, že spíše došlo k oloupení a vraždě trhovců z Tábora, po nichž byl dům, kde k události došlo, až do roku 1604 označován jako Tábor.[4]
Charakteristika
16,6 metrů vysoká[5] čtyřpatrová[6] stavba. Podobně jako (s jedinou výjimkou – Rauscher) všechny ostatní hradební věže v Českých Budějovicích má i Rabenštejnská věž obdélníkový půdorys. Vybavení gotickými okny je původní. Oproti některým dalším věžím (např. Manda), u nichž došlo k prolomení oken dodatečně při úpravách prostor k obývání, byla okna namísto střílen přítomna od vzniku stavby.[1] Hrany zpevňuje kamenná armatura, vysoká valbová střecha ukrývá původní krov z období pozdní gotiky.[1] S výjimkou stěny orientované k centru vystupují z konstrukce krovu arkýře na dvou krakorcích. Předpokládá se, že pojmenování má vztah k Wolfgangu Rabensteinovi, mnichu z dominikánského kláštera, ale není známo, zda byl jejím majitelem, obyvatelem nebo donátorem při stavbě.[6]
Využití
Původní obranný účel byl posílen po rozšíření palných zbraní, kdy se v ní skladoval střelný prach i zbraně samotné.[6] Využití se postupně měnilo a časem převážily vězeňské účely, k nimž věž sloužila do počátku 19 . století.[6] Méně závažné přestupky byly trestané vězněním v patrech, těžší zločinci pykali v přízemní kobce bez oken, tehdy přístupné jen otvorem v podlaze prvního patra.[6] Později ve věži dvakrát týdně prováděl městský lékař zdravotní prohlídky prostitutek.[6]
Historie a úpravy
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/36/Album_star%C3%BDch_Bud%C4%9Bjovic_04.jpg/170px-Album_star%C3%BDch_Bud%C4%9Bjovic_04.jpg)
Původně byla věž přístupná z ochozu na vnitřní straně hradeb ve výši prvního patra.[1] Přízemí i vyšší patra, oddělená plochými trámovými stropy, byla přístupná po vnitřních žebřících.[1] Současnou podobu jí dala pozdně gotická rekonstrukce v roce 1551.[2] Později prošla renezančními úpravami, patrně v souvislosti s explozí střelného prachu roku 1620.[2] V roce 1828 došlo k významné přestavbě interiérů, která jednotlivá patra upravila v byty ve stylu pozdního klasicizmu.[1] Nový vstup byl proražen z Panské ulice a přízemí zaklenuto.[1] V roce 1903 kritizoval českobudějovický list Budivoj, že stavební úřad povolil na věž přistavět vysoký „cihlový komín jako na nějaké tovární budově“.[7] Novodobá rekonstrukce proběhla v roce 2000.[8]
Současnost
V současnosti se zde nachází kulturní centrum, galerie a design shop Rabenštejnská, který provozuje spolek Umění ve městě. V únoru 2020 oznámil spolek Umění ve městě, že město schválilo pronájem věže ve výši 8000 Kč[9] měsíčně pro nekomerční účely.[10] Spolek ve věži otevřel design shop se zaměřením na tvorbu českých umělců a designerů, v přízemí pořádá autorské výstavy větších formátů, v horním patře se pořádají semináře a besedy, ve věži se nachází minigalerie a dílny (tiskařský lis, pec na keramiku a porcelán, ateliér 3D tisku).[9][10] Podařilo se zrušit parkoviště pod věží a proměnit plochu v menší náměstí, odkud je možné promítat na stěnu věže a kde se pravidelně pořádají koncerty a další kulturní akce.[9]
Odkazy
Reference
- ↑ a b c d e f g h THOMA, Juraj. Encyklopedie Českých Budějovic - Rabenštejnská věž [online]. Č. Budějovice: NEBE [cit. 2020-04-05]. Dostupné online.
- ↑ a b c d Turistika.cz. Rabštejnská věž - České Budějovice [online]. Turistika.cz s.r.o., rev. 2014-03-06 [cit. 2020-04-05]. Dostupné online.
- ↑ PLETZER, Karel. Album starých pohlednic Českobudějovicko. Liberec: [s.n.] ISBN 80-86424-15-4, ISBN 978-80-86424-15-6. OCLC 76479922 S. 45.
- ↑ PLETZER, Karel. Encyklopedie Českých Budějovic - zaniklé názvy [online]. Č. Budějovice: NEBE [cit. 2020-04-05]. Dostupné online.
- ↑ PAVEL, Jakub. České Budějovice. Praha: Státní nakladatelství krásné literatury a umění, 1965. 234 s. S. 21–22, 34, 44, 48-49.
- ↑ a b c d e f Město České Budějovice. Rabenštejnská věž [online]. Město České Budějovice [cit. 2020-04-05]. Dostupné online.
- ↑ Budějovická bestia triumphans. Budivoj. České Budějovice: Družstvo Budivoj, 12. květen 1903, roč. XXXIX, čís. 39, s. 2.
- ↑ Hrady.cz (Jiří Čížek). Rabenštejnská věž [online]. Hrady.cz, 2012-03-23 [cit. 2020-04-05]. Dostupné online.
- ↑ a b c BARTOŠ, Jakub. Spolek chce proměnit Rabenštejnskou věž v jeden z hitů Budějovic. idnes.cz [online]. MAFRA, a. s., 2020-02-17 [cit. 2020-04-05]. Dostupné online.
- ↑ a b DUFKOVÁ, Kamila; DAVIDOVÁ, Jitka. Rabenštejnská věž brzy ožije uměním. Českobudějovický deník.cz [online]. VLTAVA LABE MEDIA a.s., 2020-02-26 [cit. 2020-04-05]. Dostupné online.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Rabenštejnská věž na Wikimedia Commons
Věže a hradby v Českých Budějovicích | |
---|---|
městské brány a branky | Pražská brána (Písecká) • Svinenská brána (Vídeňská) • Rožnovská brána (Linecká) • Solní branka (Vodní) • Rybářská brána |
hradební věže | Rauscher • Břidlicová věž (Schifferturm) • Manda • Železná panna (Spilhaybl) • Lauseck • Rabenštejnská věž |
bašty hlavní hradby | |
bašty vnější hradby | Bašta u Mlýnské stoky • Gloriet • Hranatá bašta • Pergula |
ostatní hradební věže | Gauendorf • Tábor |
související hradební prvky | Mlýnská stoka • Sady • Zlatý most • Krumlovský rybník • Biskupská zahrada • Slepé rameno • Sokolský ostrov • Hrad |
funkční věže | Černá věž • Zvonice • Vodárenská věž • Bílá věž |