Turecká menšina v Česku
Turecká menšina v Česku | |
---|---|
Populace | |
cca 4,000 (2021)[1] | |
Země s významnou populací | |
Praha | |
Jazyk(y) | |
Především turečtina a čeština | |
Náboženství | |
Převážně islám | |
Příbuzné národy | |
Turci |
Turecká menšina v Česku (turecky Çek Cumhuriyeti'ndeki Türkler) tvoří jednu z menších komunit národnostních menšin v zemi. Označuje etnické turecké migranty, kteří přišli do České republiky a také rostoucí komunitu českého původu s úplným nebo částečným tureckým původem. Po roce 2020 tvořila, s celkovým počtem okolo čtyř tisíc českých Turků,[2] také největší muslimskou komunitu v Česku.
Historie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4d/Prvn%C3%AD_poselstvo_tureck%C3%A9_v_Praze_%28J._Scheiwl%29.png/225px-Prvn%C3%AD_poselstvo_tureck%C3%A9_v_Praze_%28J._Scheiwl%29.png)
Po dobytí Konstantinopole Turky roku 1453 byly Osmanská říše a země Koruny české, později jakožto součást Habsburské monarchie, v otevřeném nepřátelství. Jedněmi z prvních Turků, kteří se do Čech dostali, byli členové osmanských poselstev v Praze, které sem ve druhé polovině 16. a začátku 17. století dorazily. Až téměř do konce 20. století se pak v případě osob tureckého původu, které se v českých zemích usadily, jednalo o jednotlivce.
Ani po zániku Československa a vzniku samostatné České republiky roku 1993 se Česko nestalo častou volbou pro turecké přistěhovalce, kteří většinou odcházeli do sousedního Rakouska a Německa, kde se velké turecké komunity tvořily zejména od 60. let 20. století.[3] Mezinárodní migrace se ale po roce 2010 stává pro Českou republiku relativně novým fenoménem a postupně se díky své dobré ekonomické výkonnosti a politické stabilitě stává stále častější cílovou destinací.[4]
Demografie
Rostoucí turecká komunita tvořila začátkem 20. let 21. století tvořila největší muslimskou komunitu v České republice. Hlavními důvody migrace je především hledání lepších pracovních příležitostí či vysokoškolské studium. To přispívá k nárůstu stálé turecké menšiny v Česku.[3] Většina Turků do země míří přímo z Turecka, došlo však také k etnické migraci z jiných postosmanských zemí, zejména tureckých Makedonců ze Severní Makedonie.[5]
Turecká komunita se usadila většinou v největších a kulturně rozmanitějších městských centrech země, s nízkou mírou nezaměstnanosti. [3]
Politicky se většinově komunita staví příznivě k politice v Turecku opoziční Republikánské lidové strany. Je zde pak malá podpora vládnoucí Strany spravedlnosti a rozvoje tureckého prezidenta Recepa Tayyipa Erdoğana,[6] jehož vláda vykazuje autoritářské sklony.
Významní lidé
- Murat Saygıner (* 1989), digitální umělec, filmař a fotograf
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Czech Republic–Turkey relations na anglické Wikipedii.
- ↑ https://beyazgazete.com/haber/2021/11/10/ataturk-olumunun-83-yilinda-cekya-da-anildi-6305478.html
- ↑ Atatürk Ölümünün 83. Yilinda Çekya'da Anildi. Beyazgazete [online]. [cit. 2024-06-09]. Dostupné online.
- ↑ a b c Tungul 2020, s. 509
- ↑ Tungul 2020, s. 500
- ↑ Kuzey Makedonya'daki Nüfus Sayımına Davet: Sonuçlar, Kuzey Makedonya'nın Kurucu Unsuru Türklerin Tapusudur - Tamga Türk. web.archive.org [online]. 2021-07-20 [cit. 2024-06-09]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2021-07-20.
- ↑ Tungul 2020, s. 514
Literatura
- TUNGUL, Lucie. Turkish Community in the Czech Republic: A Diaspora in the Making?. Politics in Central Europe, 16 (2). 2020.
Související články
Externí odkazy
Národnostní menšiny v Česku | |
---|---|
Se zastoupením v RVNM | slovenská • ukrajinská • polská • vietnamská • německá • ruská • maďarská • romská • rusínská • běloruská • bulharská • chorvatská • řecká • srbská |
Bez zastoupení v RVNM | moravská • slezská • arménská • čínská • korejská • makedonská • mongolská • portugalská • turecká • židovská |