Volgogradská jaderná elektrárna
Volgogradská jaderná elektrárna | |
---|---|
![]() | |
Stát | Rusko![]() |
Umístění | Dubovka, Volgogradská oblast |
Stav | plánování zastaveno |
Jaderná elektrárna | |
Typ reaktorů | VVER-1000/320 |
Palivo | Uran 235U |
Elektrická energie | |
Celkový výkon | 1880 MW |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Volgogradská jaderná elektrárna (rusky Волгоградская АТЭЦ) byla plánovaná jaderná elektrárna v Rusku. Nacházet se měla v blízkosti města Volgograd a města Dubovka ve Volgogradské oblasti. Plánování elektrárny bylo sice zastaveno, ale nikdy nebylo oficiálně zrušeno.[1] Elektrárna měla sloužit zároveň pro dálkové vytápění.[2][3]
Historie a technické informace
Počátky
Na začátku 80. let začal Sovětský svaz plánovat jaderné elektrárny s odběrem tepla, které měly zajistit dálkové vytápění větších měst. Kromě jaderné elektrárny v Oděse byly plánovány další projekty pro Minsk, Charkov a Volgograd, plánované ministerstvem energetiky a elektrifikace. Plány byly světu představeny na generální konferenci MAAE v roce 1981.[4]
V roce 1986 byly potvrzeny čtyři lokality, z nichž byla vybrána ta u města Dubovka, jelikož se s ní počítalo už v roce 1984.[5] Prvotní přípravné a počáteční práce na staveništi měly začít už v roce 1987, ale kvůli havárii v Černobylu byly posunuty na rok 1990, protože musely být přehodnoceny některé části projektu. V roce 1988 však bylo oznámeno, že plány na výstavbu jaderné elektrárny v této lokalitě byly zastaveny do doby, než bude projekt přehodnocen.[6][7]
Výstavba
Výstavba elektrárny se očekávala okolo roku 1990, ale v lednu 1988 bylo plánování elektrárny zastaveno, nikoli však zrušeno. Původně měla být jaderná elektrárna vybavena dvěma reaktory VVER-1000/320 o čistém elektrickém výkonu 900 MW společně s 1400 MW tepelného výkonu určeného pro dálkové vytápění.[8][9][10] Tuto kombinaci výroby elektřiny a tepla zajišťovaly speciálně upravené turbíny a generátory, které měly být dva o výkonu 500 MW v každém bloku.[11]
Po roce 1991
Po rozpadu SSSR v roce 1991 byla lokalita Volgograd považována za dlouhodobou možnost výstavby jaderné elektrárny a do roku 2004 mělo být zajištěno uvedení do provozu dvou reaktorů VVER a do roku 2009 dalších dvou.
Informace o reaktorech
Reaktor | Typ reaktoru | Výkon | Zahájení stavby | Připojení k síti | Uvedení do provozu | Uzavření | |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Čistý | Hrubý | ||||||
Volgograd-1[9] | VVER-1000/320 | 900 MW | 940 MW | Plánovaná výstavba zastavena 1. 1. 1988 | |||
Volgograd-2[10] | VVER-1000/320 | 900 MW | 940 MW | Plánovaná výstavba zastavena 1. 1. 1988 |
Odkazy
Reference
V tomto článku je použit text článku Kernheizkraftwerk Wolgograd na Nucleopedii.
- ↑ Kernheizkraftwerk Wolgograd – Nucleopedia. de.nucleopedia.org [online]. [cit. 2021-10-02]. Dostupné online.
- ↑ Istorii︠a︡ OAO "NIAĖP" v dokumentakh i vospominanii︠a︡kh veteranov : 1951-2008. Nizhniĭ Novgorod: Litera 285 s. Dostupné online. ISBN 978-5-900915-59-3, ISBN 5-900915-59-X. OCLC 428895994
- ↑ Publications advanced search. www.iaea.org [online]. [cit. 2024-02-03]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ FAULKNER, K. The Radiological Accident in Lilo. International Atomic Energy Agency, pp. 103, 2000 (IAEA, Vienna, Austria), £20 ISBN 92‐0‐101300‐0 The Radiological Accident in Istanbul. International Atomic Energy Agency, pp. 75, 2000 (IAEA, Vienna, Austria), £16 ISBN 92-0-101400-7 The Radiological Accident in Yanango. International Atomic Energy Agency, pp. 41, 2000, (IAEA, Vienna, Austria), £11 ISBN 92-0-101500-3. The British Journal of Radiology. 2001-03, roč. 74, čís. 879, s. 297–297. Dostupné online [cit. 2021-10-02]. ISSN 0007-1285. DOI 10.1259/bjr.74.879.740297.
- ↑ DODD, Charles K. Industrial decision-making and high-risk technology : siting nuclear power facilities in the USSR. Lanham, Md.: Rowman & Littlefield xii, 211 pages s. Dostupné online. ISBN 0-8476-7847-4, ISBN 978-0-8476-7847-1. OCLC 27641170
- ↑ DODD, Charles K. Industrial Decision-making and High-risk Technology: Siting Nuclear Power Facilities in the USSR. [s.l.]: Rowman & Littlefield, 1994. Dostupné online. ISBN 0847678474. S. 109.
- ↑ МИНИСТЕРСТВО ПРОИЗВОДСТВА И ЗАГОТОГОК СЕЛЬСКОХОЗЯЙСТВЕННЫХ ПРОДУКТОВ. Сельские зори. [s.l.]: Сельхоз РФСР, 1991. S. 56.
- ↑ ОВЧИННИКОВ, Федор Яковлевич. Международное сотрудничество стран-членов СЭВ в области атомной энергетики. [s.l.]: [s.n.], 1986. S. 13.
- ↑ a b Power Reactor Details - VOLGOGRAD-1. web.archive.org [online]. 2011-06-04 [cit. 2024-02-03]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2011-06-04.
- ↑ a b Power Reactor Details - VOLGOGRAD-2. web.archive.org [online]. 2011-06-04 [cit. 2024-02-03]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2011-06-04.
- ↑ HORAK, W.C. Cogeneration in the former Soviet Union. S. 3. web.archive.org [online]. 1997 [cit. 2024-02-03]. S. 3. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2019-08-03.
Související články
Jaderné elektrárny v Rusku | ||
---|---|---|
V provozu ![]() | ![]() | |
Odstavené ![]() | ||
Plánované ![]() | ||
Ve výstavbě ![]() | ||
Plánování zastaveno ![]() | ||
Výstavba zastavena ![]() | ||
Nedokončené ![]() |