Władysław Tarnowski
Władysław Tarnowski | |
---|---|
![]() Władysław Tarnowski, (Maurycy Gottlieb, 1877) | |
Základní informace | |
Rodné jméno | Władysław Tarnowski |
Jinak zvaný | „Ernest Buława“ |
Narození | 4. června 1836 Vróblewice, Rakouské císařství |
Úmrtí | 19. dubna 1878 (ve věku 41 let) San Francisco |
Příčina úmrtí | infarkt myokardu |
Žánry | klasická hudba, romantismus |
Povolání | hudebník, skladatel |
Nástroje | klavír |
Významný nástroj | |
Bösendorfer | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/11/W%C5%82adys%C5%82aw_Tarnowski%2C_rycina_Jan_Styfi%2C_1877.png/220px-W%C5%82adys%C5%82aw_Tarnowski%2C_rycina_Jan_Styfi%2C_1877.png)
Władysław Tarnowski (4. června 1836[1][2] Vróblewice, Halič[3] – 19. dubna 1878[1][2] u břehů Kalifornie na zpáteční cestě kolem světa) byl hrabě, pianista a skladatel polského původu.[3]
Byl synem Waleriana a Ernestyny,[1][2] odborného vzděláni nabyl v Paříži, v Lipsku a v Římě. Byl žákem Moschelesovým a Lisztovým. Koncertował s úspěchem v Benátkách, ve Florencii, ve Vídni a v Paříži. Vydal též několik skladeb. Pod pseudonymem Ernest Buława uveřejnil Poezje studenta (1864–1865, 4 d.), Krople czary (1865), Szkice helweckie i Talia (1868), Nowe poezje (1872), Karlińscy (tragédie, 1874) aj.[3] České překlady básní – v časopise Lumír z roku 1880 na straně 14 je „Oda – Sfinks”, František Kvapil.[4]
Dílo
Významné skladby
Komorní hudba
- Quatour Ré-majeur pour Deur Violons, Viola et Violoncelle (Smyčcový kvartet D dur)[5]
- Fantasia quasi una sonata (pro housle a klavír) (Vídeň; V. Kratochwill)
- Souvenir d’un ange (pro housle a klavír) (1876)
Skladby pro klavír
- 3 Mazurkas (~1870)
- 2 pieces: Chart sans paroles et Valse-poeme (~1870)
- Impromptu „L’adieu de l’artiste” (~1870)
- Sonate à son ami Zawadzki (~1875)
- Grande polonaise quasi rapsodie symphonique (~1875)
- Extases au Bosphor, fantasie rapsodie sur les melodies orientales op. 10 (~1875)
- Polonez dla Teofila Lenartowicza (1872 r.)[6]
- Marsz żałobny z osobnej całości symfonicznej poświęcony pamięci Augusta Bielowskiego (1876)[7]
- Ave Maria (v: Album Muzeum Narodowego w Rapperswyllu, 1876, str. 577)
- Andantino pensieroso („Echo Muzyczne“, 17 XII 1878)[8]
Nokturna
- Nocturne dédié à sa soeur Marie[9]
- Nuit sombre[10]
- Nuit claire[10]
Písně
- A kto chce rozkoszy użyć anebo Jak to na wojence ładnie (1863).[11][12]
- Cypryssen 5 characterische Gesänge mimo jiné : Ich sank verweint in sanften Schlummer (1870)
- Neig, o Schöne Knospe
- Kennst du die Rosen (~1870)
- Du buch mit Siegen Siegeln a Ob du nun Ruhst (~1870)
- Still klingt das Glöcklein durch Felder (~1875)
- Zwei Gresänhe: Klänge und Schmerzen und Nächtliche Regung (~1870)
- Strofa dello Strozzi e la risposttadi Michalangelo[13]
- Mein Kahn
Opera a drama
- Achmed oder der Pilger der Liebe (Achmed, czyli pielgrzym miłości, partitura, ~1875)[14]
- Karlińscy (předehra, 1874)
- Joanna Grey (předehra, 1875)
Literární díla
Poezie
- Poezye studenta (1-4 díl, F. A. Brockhaus. Lipsk 1863-65):
- Poezye Studenta – 1. díl (1863),
- Poezye Studenta – 3. díl (1865),
- Poezye Studenta – 4. díl (1865);
- Krople czary (Lipsk, 1865, Paweł Rhode)][15],
- Szkice Szkice helweckie i Talia (Lipsk, 1868, P. Rhode)
- Piołuny (Drážďany, 1869, J. I. Kraszewski),
- Nowe Poezye (1872, Księgarnia Seyferta i Czajkowskiego),
- Kochankowie ojczyzny (1872)[16]
- Praxytel i Fryne („Ruch Literacki“, 22 VII 1876, str. 53–54)
- Pomnik Bielowskiego (1876)
- Poezye studenta (1-4 díl, F. A. Brockhaus. Lipsk 1863-65):
Dramata
- Izaak (Lviv, 1871),
- Ernesta Buławy Utwory Dramatyczne:
- I. díl – Karlinscy (Lviv, 1874, Księgarnia Gubrynowicza i Schmidta)
- II. díl – Joanna Grey (Lviv, 1874, Księgarnia Gubrynowicza i Schmidta)
- III. díl – Ostatnie sądy kapturowe i Finita la comedia (Lviv, Księgarnia Gubrynowicza i Schmidta),
- Achmed oder die Pilger der Liebe (libretto)
Reference
- ↑ a b c www.rodtarnowski – genealogia. www.rodtarnowski.com [online]. [cit. 2015-10-24]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2016-03-04.
- ↑ a b c M. J. Minakowski „Genealogia potomków Sejmu Wielkiego“
- ↑ a b c „Ottův Slovník Naučný. Illustrovaná Encyklopædie Obecných Vědomostí.”, 25 d. (T-Tzschirner.), vydatel a nakladatel J. Otto v Praze, 1906, str. 103.
- ↑ „Nowy Korbut”, Instytut Badań Literackich PAN, Państwowy Instytut Wydawniczy, 1982, 16* d., str. 26.
- ↑ Kwartet smyczkowy D-dur v IMSLP/Petrucci Music Library
- ↑ „Listy Teofila Lenartowicza do Tekli Zmorskiej 1861–1893”, Państwowe Wydawnictwo Naukowe, Varšava, 1978, dopis 57, 13 VII 1872, str. 114.
- ↑ Biblioteka Narodowa, syg. Mus.III.154.380.
- ↑ Andantino pensieroso a CBN Polona
- ↑ Sir George Grove (edited by Stanley Sadie) „The New Grove Dictionary of Music and Musicians”, II edition, díl 25 (Taiwan to Twelwe Apostles), 2001, str. 103–104.
- ↑ a b Adolf Hofmeister,”Handbuch der musikalischen Litteratur”, Adolf i Friedrich Hofmeister, díl 1860-67, str. 260.
- ↑ Jak to na wojence ładnie – soubor MP3, text, partitura. www.bibliotekapiosenki.pl [online]. [cit. 2015-10-24]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2014-05-09.
- ↑ Dora B. Kacnelson „Z dziejów polskiej pieśni powstańczej XIX wieku. Folklor powstania styczniowego.”, Polska Akademia Nauk, Zakład Narodowy im. Ossolińskich, Wrocław-Warszawa-Kraków-Gdańsk, 1974, str. 97.
- ↑ Franz Pazdírek “Uniwersal Handbuch der Musikliteratur.”, XI d. (Sinoir-Vege), Frits Knuf Hilversum, 1967 (Unchange reprint oft he original edition Vienna, 1904–1910), str. 575–576.
- ↑ Achmed oder die Pilger der Liebe. v Österreichischen Nationalbibliothek[nedostupný zdroj]
- ↑ Krople czary a Google Books.
- ↑ Kochankowie ojczyzny v: „Album Muzeum Narodowego w Raperswilu w stulecie 1772 r.”, 1872, str. 232–278.
Literatura
Česká
- „Ottův Slovník Naučný. Illustrovaná Encyklopædie Obecných Vědomostí.”, 25 d. (T-Tzschirner.), vydatel a nakladatel J. Otto v Praze, 1906, str. 103.
Polská
- „Encyklopedia muzyczna”, PWM, 2009.
- „Encyklopedia muzyki”, PWN, 2001.
- „Encyklopedia literatury”, PWN, 2007.
- „Wielka Encyklopedia Polski”, 2 d., Wydawnictwo Ryszard Kluszczyński, 2004.
- „Wielka Encyklopedia Powszechna”, Państwowe Wydawnictwo Naukowe, Varšava, 1968, 11 díl (Ster-Urz), str. 400.
- „Nowy Korbut”, Instytut Badań Literackich PAN, Państwowy Instytut Wydawniczy, Varšava, 1982, 16* d., str. 25–27.
- Agaton Giller „O Władysławie Tarnowskim” v: „Ruch Literacki”, 2 d., 1878.
- „Pieśni niemieckie Władysława Tarnowskiego”, M.T., Varšava-Lodž, 2017.
- „Utwory instrumentalne Władysława Tarnowskiego”, M.T., Varšava-Lodž, 2018.
- Władysław Tarnowski „Artysta i cierpienie”, 1 díl, M.T., Varšava-Lodž, 2020.
Anglická
- Sir George Grove (red. Stanley Sadie) „The New Grove Dictionary of Music and Musicians” (a második kiadás), 25 díl (Taiwan to Twelwe Apostles), 2001, str. 103–104.
- Ewa Róża Janion „Legends of Suli in Poland: some remarks on Władysław Tarnowski”, str. 46-49 v doktorské disertaci: Ewa Róża Janion „Imaging Suli : Interactions between Philhellenic Ideas and Greek Identity Discourse”, Peter Lang GmbH, Frankfurt, 2015.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Władysław Tarnowski na Wikimedia Commons
Autor Władysław Tarnowski ve Wikizdrojích
- „Neue Zeitschrift für Music.“ – hudební kritika (německá):
- 68 d., 42, 11 X 1872, str. 414 („Cypressen“);
- 69 d., 4, 17 I 1873, str. 32 („Drei Mazurkas“);
- 70 d., 9, 27 II 1874, str. 89a-89b. (Ouverture d’un drame, Gesänge – Mirza Schaffy: „Kenst du die Rosen“, „Steig o Schöne Knospe“; und Ludwig Foglar: „Du buch mit sieben Siegeln“, „Ob du nun ruhst“), 33, 14 VIII 1874, str. 328–329 (Streichquartett für zwei Violinen, Viola und Violoncell, Fantasie quasi Sonate pour Piano e Violon, Sonate pour Piano, Nocturne pour Piano, Polonaise (Wien, Gutman), Etude VII par Chopin, transcrite pour Violoncello Uebertragung, Lied – „Still klingt das Glöcklein durch Felder”);
- 71 d. (1875), 40, 1 X 1875, str. 386–388. („Werte für Orchester. Ladislaus Tarnowski, Joanna Gray. Symphonisches Tongemälde zu des Autors gleichnamiger Tragödie.“; 39, 24 X 1875, str. 377–379.
Portály: Hudba | Lidé | Polsko