Západní břeh Jordánu
Západní břeh Jordánu الضفة الغربية (ad-Dafa al-Gharbíja) | |
---|---|
![]() | |
Geografie | |
Hlavní město | Ramalláh |
Souřadnice | 31°58′ s. š., 35°18′ v. d. |
Rozloha | 5 860 km² |
Nejvyšší bod | Tal Ásúr (1022 m n. m.) |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
Obyvatelstvo | |
Počet obyvatel | 2 676 740 (odhad 2013) |
Hustota zalidnění | 456,8 obyv./km² |
Jazyk | arabština (úřední), hebrejština |
Náboženství | islám, judaismus, křesťanství |
Správa regionu | |
Stát | Palestina![]() |
Vznik | 1949 po první arabsko–izraelské válce |
Prezident | Mahmúd Abbás |
Předseda vlády | Salám Fajjád |
Měna | izraelský šekel, jordánský dinár |
Mezinárodní identifikace | |
Telefonní předvolba | +970, +972 |
Internetová doména | ps |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Západní břeh Jordánu (též Předjordánsko, hebrejsky יהודה ושומרון, zastarale Jehuda ve-Šomron (Judea a Samaří), nebo הגדה המערבית, ha-Gada ha-ma'aravit (Západní břeh), arabsky الضفة الغربية, ad-Daffa al-gharbíja (Západní břeh) je označení pro vnitrozemské území na západním (pravém) břehu řeky Jordán na Blízkém východě.
Mezinárodním společenstvím je částečně uznáváno jako součást státu Palestina. Od roku 1967 byl vojensky okupován Izraelem a od roku 1981 je pod civilní správou Izraele, přičemž od roku 1994 část vládních pravomocí vykonává Palestinská národní správa. Podle nezávazného posudku Mezinárodního soudní dvora z roku 2024 je v rozporu s mezinárodním právem okupován Izraelem.[1]
Historie
Původně kanaánské území, od 14. stol. př. n. l. postupně osidlované izraelskými kmeny, tzv. Samaří v severním království do 722 př. n. l., kdy byli tamní Židé vystěhováni do Asýrie a území částečně osídleno jinými národy. Po Kýrově ediktu v 6. století př. n. l. bylo znovu osidlováno Židy – po prvním židovském povstání a po povstání Bar Kochby 132–135 n. l. nastává pokles trvalého osídlení. Po byzantské, mamlúcké a turecké nadvládě dochází k postupnému židovskému znovuosídlení a začínají se trvaleji usazovat i první Arabové.
Po porážce osmanského impéria v první světové válce bylo toto území do roku 1948 součástí britské mandátní Palestiny. Při izraelské válce za nezávislost obsadilo území, které v roce 1947 předpokládala OSN jako prostor pro arabskou „národní domovinu“, tehdejší Zajordánsko, jež Západní břeh 24. dubna 1950 anektovalo.[2] Arabská populace nevyvinula ani před válkou, ani po válce za nezávislost snahu o vytvoření státu, neboť území fakticky i de iure patřilo Palestincům.[zdroj?] Do roku 1967 bylo území součástí Jordánska, poté je v šestidenní válce obsadil Izrael, jímž je dodnes spravováno.
Z pohledu mezinárodní politiky je území považováno za součást vznikajícího Státu Palestina s ne jasně definovanými hranicemi[zdroj?] (v rámci Izraele je děleno území na sektory C, B a A s převažujícím židovským, smíšeným nebo čistě arabským obyvatelstvem), který však dosud nedosáhl plné nezávislosti a nemá skutečnou územní integritu. V Izraeli existuje řada dobrovolnických hnutí osídlujících „biblické srdce Izraele“ od okamžiku, kdy je Izrael zabral ve válce. Z pohledu mezinárodních institucí jsou tato města a vesnice označovány za „ilegální osady“ a některá města a vesnice s arabským, tzv. palestinským obyvatelstvem jsou nazývány „utečenecké tábory“. Do dnešního dne zde[kdy?] vzniklo 242 osad. V srpnu 2005 byly čtyři osady ze Západního břehu Jordánu vyklizeny na pokyn Ariela Šarona.
Guvernoráty
Předjordánsko tvoří 11 guvernorátů:
- Guvernorát Dženín
- Guvernorát Túbás
- Guvernorát Nábulus
- Guvernorát Tulkarm
- Guvernorát Salfit
- Guvernorát Kalkílija
- Guvernorát Ramalláh
- Guvernorát Jericho
- Guvernorát Jeruzalém
- Guvernorát Betlém
- Guvernorát Hebron
Galerie
- Izraelská osada Ma'ale Adumim na Západním břehu Jordánu
- Zatčení palestinského demonstranta na Západním břehu Jordánu
- Mapa Západního břehu Jordánu a Pásma Gazy. Území pod palestinskou samosprávou jsou tmavě zelená, území pod správou Izraele jsou zelenožlutá.
- Mapa z roku 2012. Území pod správou Izraele jsou modrá, izraelské osady jsou vyznačeny fialově.
- Mírový plán prezidenta Trumpa z ledna 2020, který navrhoval vznik samostatného Státu Palestina (vyznačen modře)
Odkazy
Reference
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Západní břeh Jordánu na Wikimedia Commons
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |
![]() | Izrael![]() | Izrael![]() | Jordánsko![]() | ![]() |
Izrael![]() | ![]() | Jordánsko![]() | ||
![]() ![]() | ||||
![]() | ||||
Izrael![]() | Izrael![]() | Mrtvé moře • Jordánsko![]() |
Města a uprchlické tábory ve Státě Palestina ![]() | |
---|---|
Západní břeh Jordánu | |
Pásmo Gazy |
Judea a Samaří ![]() | ||
---|---|---|
Města | ![]() | |
Místní rady | ||
Oblastní rady | ||
Další distrikty:
|