Berkeley Software Distribution
Berkeley Software Distribution | |
---|---|
![]() | |
Tuoteperhe | Unix, Unixin kaltainen |
Julkaistu | 1977[1] |
Lisenssi | BSD-lisenssi |
Infobox OKNimi-testi OK |
Berkeley Software Distribution |
|
Berkeley Software Distribution (BSD), toisinaan myös Berkeley System Distribution tai Berkeley Unix, tarkoittaa Unixin toista päähaaraa ja siitä polveutuvia Unixin kaltaisia järjestelmiä.
Historia
AT&T:n Unixista julkaistiin 1970-luvun alkupuolella maksuton versio, joka päätyi myös Berkeleyhyn.[2][3] Kilpailulainsäädännön vuoksi AT&T ei voinut toimia tietokoneteollisuudessa ja päätyi julkaisemaan Unixin lähdekoodit kaikille sitä pyytäville nimellistä maksua vastaan.[4]
Vuonna 1971 Ray Tomlinson keksi sähköpostin, josta tuli ARPAnetin pääasiallinen käyttötarkoitus vuosikymmenen puoliväliin mennessä ja Unixin uutisia ja muutoksia jaettiin sähköpostilistalla UNIX NEWS. Tuolloin perustettiin myös Unix-käyttäjien magneettinauhojen vaihtopiiri, jossa jaettiin itse tehtyjä Unixin päivityksiä ja ohjelmia.[5]
1970-luvun puolivälissä Ken Thompson siirtyi vähäksi aikaa Bell Labsilta Kalifornian yliopistoon opettamaan Berkeleyn kampuksella (UCB).[6] Berkeleyssä otettiin tuolloin käyttöön AT&T:n versio 6 Unix (V6), joka oli ensimmäinen laajasti Bell Labsin ulkopuolelle levinnyt.[7] Berkeleyssä oli juuri saatu PDP-11, johon Thompson auttoi asentamaan v6 Unixin.[8] Ken Thompson teki lähtiessään "50 bugikorjausta" -nauhan. AT&T:n lakimiehet soittivat Unixin lisensoijille ja vaativat tuhoamaan nauhat, sillä AT&T:lla oli tiukka politiikka sen suhteen, että Unixia ei mainostettaisi, tuettaisi tai sille ei tehtäisi bugikorjauksia. Lisäksi maksu tuli suorittaa etukäteen.[5]
Thompson aloitti Pascal-kielen kääntäjän, jota Bill Joy ja Chuck Haley jatkoivat.[8] Joy kehitti myös ex-tekstieditorin.[8]
BSD sai alkunsa, kun Joy kokosi joukon omia lisäyksiään ja muiden jatko-opiskelijoiden Unixiin tekemiä lisäyksiä ja Unixin lähdekoodit magneettinauhalle, jota levitettiin vapaasti tutkijapiireissä.[9][10] Ensimmäisen julkaisuversion Berkeley Software Distribution kokosi Joy vuonna 1977, ja se sisälsi Pascal-kääntäjän ja ex-editorin.[1] Seuraava versio Second Berkeley Software Distribution lyhennettiin muotoon 2BSD ja julkaistiin vuonna 1978.[1] Alkuvuodesta 1978 osastolle Berkeleyssä hankittiin VAX-11/780, johon hankittiin Bell Labsilta 32/V-käännös Unixista.[1] VAX:in virtuaalimuistin tuen vuoksi Berkeleyssä kehitettiin Virtual VAX/UNIX-versio 32/V:stä.[1]
Joy aloitti 2BSD:n ohjelmien siirtämisen VAX:lle Peter Kesslerin ja Marshall Kirk McKusickin kanssa.[1] Joulukuussa 1979 3BSD julkaistiin VAX:ille.[1] Jossain vaiheessa, kun taakka BSD:n tukemiseen alkoi painaa, perustettiin kaupallinen yhtiö Mt. Xinu tarjoamaan tukea. Sen motto oli "Tunnemme UNIXin etuperin ja takaperin".[11]
AT&T:n Unixin versio 7 julkaistiin vuonna 1979, ja siihen sisältyi UCB:n tekemiä muutoksia.[7] 32/V oli viimeinen Bell Labsin tekemä julkaisu, jonka jälkeen AT&T:llä eri ryhmä julkaisi kaupalliset Unix System III ja Unix System V -versiot.[1]
1980-luvulla UCB perusti DARPAn rahoituksella Computer Systems Research Groupin kehittämään Unixia.[2] CSRG teki suuren osan TCP/IP:n kehitystyöstä.[12]
4.1BSD:stä oli tarkoitus olla 5BSD, mutta AT&T vastusti jotta ei se ei sekaantuisi kaupallisen System V:n kanssa.[1]
4.2BSD sisälsi ensimmäisenä Berkeley sockets -rajapinnan prosessien väliseen kommunikaatioon ja TCP/IP-tietoliikenteeseen. Bill Joy sai tehtäväkseen integroida ARPANETiin kehitetty TCP/IP-protokolla käyttöjärjestelmään, mutta hän päätyi kirjoittamaan toteutuksen uusiksi.[13]
Vuonna 1991 Berkeleyn Computer Science Research Group (CSRG) poisti BSD 4.3:sta AT&T:n toteuttamat osat ja julkaisi loput nimellä Berkeley Networking Release 2 (Net/2).[14] Bill ja Lynne Jolitz toteuttivat uudestaan puuttuvat kohdat.[14] Net/2 -julkaisun lähdekoodit julkaistiin vuonna 1992, jolloin AT&T:n Unix System Laboratories nosti oikeuskanteen tekijänoikeuksista. Osana kiistan sovitusta kaikki pyynnöt Net/2-julkaisuun ohjattaisiin 4.4BSD(Lite) -versioon.[15] BSD:n sanotaan olevan "geneettisesti Unix", jossa ei ole AT&T:n lähdekoodia muutoksien jälkeen.[16]
Viimeinen Kalifornian yliopiston julkaisema BSD-jakelu oli 4.4BSD-Lite Release 2 vuonna 1995.[1] Nykyisin suositut ilmaiset ja vapaat BSD-käyttöjärjestelmät perustuvat 386BSD:hen, joka oli vuonna 1991 julkaistujen vapaasti levitettävien 4.3BSD-Net2-nauhojen pohjalta kehitetty IBM PC-yhteensopivien koneiden käyttöjärjestelmä.
Berkeley Unix -versiot
Julkaisuversiot:[17]
Vuosi | Nimi | Lisätietoja |
---|---|---|
1977 | BSD (1BSD) | 16-bittiseen PDP-11-ympäristöön, laajennettu versio Unix versio 6:sta, uutta muun muassa ex-rivieditori ja Pascal-kääntäjä. |
1978 | 2BSD | PDP-11-ympäristöön, mukana vi-editori, termcap-tietokanta päätetietoja varten ja C-shell-komentotulkki. 2BSD:n kehitys jatkui sitten omana erillisenä haaranaan. Viimeisin versio 2.11BSD ilmestyi 1992 ja siihen on senkin jälkeen tullut harvaan tahtiin korjauspäivityksiä. Uusin 2.11BSD korjauspäivitys on Patch 447 joulukuulta 2008. |
1979 | 3BSD | 32-bittiseen VAX-11-ympäristöön, näennäismuistituki, mukana ohjelmia 2BSD- ja UNIX/32V-versioista. UNIX/32V oli VAX-11-ympäristöön portattu Unix versio 7. |
1980 | 4BSD | nopeampi tiedostojärjestelmä, uutena mukana muun muassa tausta-ajojen hallinta C-Shellistä käsin ja curses-ohjelmakirjasto. |
1981 | 4.1BSD | tässä versiossa korjattiin 4BSD:n suorituskykyongelmia. |
1982 | 4.1a | testijulkaisu, Berkeley sockets, TCP/IP |
1982 | 4.1b | |
1982 | 4.1c | |
1983 | 4.2BSD | tuki TCP/IP protokollalle, Berkeley Fast File System -tiedostojärjestelmä |
1986 | 4.3BSD | Xerox Network System (XNS), edellisen version suorituskykyongelmia korjattu |
1988 | 4.3-Tahoe | vaihtoehtona myös Computer Consoles Inc:n Power 6/32 (Tahoe) alusta. Tässä versiossa lähdekoodi jaettiin ensimmäistä kertaa alustariippumattomaan ja alustariippuvaiseen osaan siirrettävyyden helpottamiseksi. Muita piirteitä OSI-protokollapinotuki ja uudet versiot TCP/IP-algoritmeista. |
1989 | Networking Release 1 (Net-1) | sisälsi vain BSD-lisenssin kattaman osan BSD:n verkkokoodista. |
1990 | 4.3-Reno | Kooltaan huomattavasti suurempi kuin edelliset versiot. Uusia piirteitä pyrkimys noudattaa POSIX-standardia sekä Network File System-tiedostojärjestelmän (NFS) tuki. |
1991 | Networking Release 2 (Net-2) | Tätä versiota varten tehtiin uudet versiot niistä BSD:n osista jotka olivat vielä AT&T:n alkuperäisen Unix-lisenssin alaisia. BSD-lisenssin kattama Net/2 oli jo lähes täydellinen käyttöjärjestelmä ja sen pohjalta lähti William Jolitz toteuttamaan Intel 80386 -ympäristöön 386BSD:tä, josta syntyivät aikanaan edelleen NetBSD ja FreeBSD. |
1993 | 4.4BSD | Uudelleen kirjoitettu versio AT&T:n koodin poistamiseksi, lisätty Posix-yhteensopivuus. |
1994 | 4.4-Lite | Julkaisu joka poisti kaikki kiistanalaiset koodit, lähes identtinen 4.4BSD:n kanssa. |
BSD:n jälkeläisiä
Unixin kaltaisia BSD:stä polveutuvia järjestelmiä:
- 386BSD
- BSD/OS (BSD/386, toisinaan nimellä BSDi, kehitys ja tuki lopetettu)[18][19]
- Darwin (Käyttöjärjestelmä joka toimii Mac OS X -jakelun pohjana.)
- FreeBSD
- ClosedBSD
- DesktopBSD (helppokäyttöiseksi tarkoitettu jakelu)
- DragonFly BSD
- GoBSD
- Freesbie (live-CD-jakelu)
- MidnightBSD[20]
- PicoBSD
- PC-BSD (helppokäyttöiseksi tarkoitettu FreeBSD-jakelu)
- RedBSD
- TrustedBSD
- NetBSD
- OpenBSD
- ekkoBSD (projekti lopetettu)
- MicroBSD
- MirOS BSD
Katso myös
Lähteet
- McKusick, Marshall Kirk: Twenty Years of Berkeley Unix, teoksessa Open Sources: Voices from the Open Source Revolution. O'Reilly 1999 (englanniksi)
Viitteet
- ↑ a b c d e f g h i j Marshall Kirk McKusick: Twenty Years of Berkeley Unix oreilly.com. tammikuu 1999. Viitattu 11.9.2019. (englanniksi)
- ↑ a b University of California, Berkeley. Computer Systems Research Group SNAC. Viitattu 9.9.2019. (englanniksi)
- ↑ Richard Jensen: Unix at 50: How the OS that powered smartphones started from failure 29.8.2019. Ars Technica. Viitattu 6.9.2019. (englanniksi)
- ↑ Warren Toomey: The Strange Birth and Long Life of Unix 28.11.2011. IEEE Spectrum. Viitattu 6.9.2019. (englanniksi)
- ↑ a b Peter H. Salus: Chapter 2. Unix (Osa verkossa julkaistua kirjaa The Daemon, the Gnu and the Penguin) 14.4.2005. Groklaw. Viitattu 11.9.2019. (englanniksi)
- ↑ UNIX Encyclopaedia Britannica. Viitattu 7.9.2019. (englanniksi)
- ↑ a b System V Definition linfo.org. Viitattu 10.9.2019. (englanniksi)
- ↑ a b c Peter H. Salus: Chapter 7. BSD and the CSRG (Osa verkossa julkaistua kirjaa The Daemon, the Gnu and the Penguin) 5.5.2005. Groklaw. Viitattu 11.9.2019. (englanniksi)
- ↑ Babcock, Charles: What's The Greatest Software Ever Written? (sivu 4) InformationWeek. 11.8.2006. UBM Tech. Arkistoitu 23.12.2015. Viitattu 23.12.2015. (englanniksi)
- ↑ Kevin Featherly: Bill Joy Encyclopaedia Britannica. Viitattu 6.9.2019. (englanniksi)
- ↑ Libes, Don; Ressler, Sandy: Life With UNIX, s. 18. Prentice Hall, 1989.
- ↑ James Pelkey: TCP/IP and XNS 1981 – 1983 historyofcomputercommunications.info. Arkistoitu 17.6.2018. Viitattu 6.6.2018. (englanniksi)
- ↑ a b Lawrence Kesteloot: A Brief History of UNIX and BSD teamten.com. Viitattu 3.11.2017. (englanniksi)
- ↑ Settlement Agreement (PDF) Groklaw. Viitattu 3.11.2017. (englanniksi)
- ↑ Eric Raymond & Rob Landley: OSI Position Paper on the SCO-vs.-IBM Complaint catb.org. 23.4.2008. Viitattu 10.9.2019. (englanniksi)
- ↑ Peter H. Salus: The history of Unix is as much about collaboration as it is about technology landley.net. 1994. Viitattu 11.9.2019. (englanniksi)
- ↑ https://www.operating-system.org/betriebssystem/_english/bs-bsdi.htm
- ↑ Stephen Shankland: BSDi Unix buy reshapes open source cnet.com. 2.1.2002. Viitattu 6.11.2021. (englanniksi)
- ↑ About MidnightBSD midnightbsd.org. Viitattu 4.7.2022. (englanniksi)
Kirjallisuutta
- Stevens, W. Richard: UNIX Network Programming. Prentice Hall. ISBN 978-0139498763. (englanniksi)
- Leffler, Samuel J. & McKusick, Marshall Kirk & Karels, Michael J. & Quarterman, John S.: The Design and Implementation of the 4.3BSD UNIX Operating System. Addison-Wesley. ISBN 0-201-06196-1. Teoksen verkkoversio. (englanniksi)
Aiheesta muualla
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta BSD Wikimedia Commonsissa
- USL vs. BSDI documents – dokumentteja lakikiistasta
- Twenty Years of Berkeley Unix (englanniksi)
- The history of Unix is as much about collaboration as it is about technology (englanniksi)
- UNIX Unleashed, Internet Edition (englanniksi)
|