Georg Joachim Rheticus
Georg Joachim Rheticus | |
---|---|
![]() | |
Henkilötiedot | |
Syntynyt | 16. helmikuuta 1514 Feldkirch, Vorarlberg |
Kuollut | 4. joulukuuta 1574 (60 vuotta) Kaschau, Unkarin kuningaskunta (nykyään Košice, Slovakia) |
Koulutus ja ura | |
Väitöstyön ohjaaja | Nikolaus Kopernikus |
Oppilaat | Valentinus Otho, Moritz Steinmetz ja Sebastian Theodoricus |
Tutkimusalue | Trigonometria |
| |
[ Muokkaa Wikidatassa ] ![]() | |
Infobox OK |
Georg Joachim Rheticus (oikealta sukunimeltään Iserin, käytti myös äitinsä sukunimeä von Lauchen) (16. helmikuuta 1514 Feldkirch, Vorarlberg – 4. joulukuuta 1574 Kaschau, Unkarin kuningaskunta) oli itävaltalainen matemaatikko ja tähtitieteilijä. Hän tuli tuli tunnetuksi Nikolaus Kopernikuksen ainoana oppilaana ja heliosentrisen mallin puolestapuhujana. Hän myös määritteli ensimmäisenä trigonometriset funktiot suorakulmaisen kolmion sivujen suhteiden avulla.[1][2]
Elämä ja ura
Rheticus opiskeli Oswald Myconiuksen johdolla ja kirjautui sitten Wittenbergin yliopistoon, jossa hän opiskeli matematiikkaa ja tähtitiedettä erityisesti Johannes Volmarin kanssa. Opiskeluaikana hän kuului Philipp Melanchthonin läheiseen ystäväpiiriin. Rheticus nimitettiin matematiikan professoriksi vuonna 1537. Koska uusi kopernikaaninen teoria kiinnosti häntä suuresti, hän erosi professuurista vuonna 1539 ja lähti Frauenbergiin liittyäkseen Kopernikuksen seuraan, jossa hän avusti Kopernikusta De revolutionibus orbium coelestium -teoksen käsikirjoituksen viimeistelyssä, ja valvoi teoksen painamista, johon hän oli saanut Kopernikuksen suostuteltua. Hän palasi Wittenbergiin vuonna 1541 ja hänet valittiin Leipzigin yliopiston tiedekunnan dekaaniksi vuonna 1548. Homoseksuaalisen suhteen vuoksi Rheticus joutui pakenemaan Leipzigista huhtikuussa 1551, ja asettui lääkäriksi Krakovaan vuonna 1554. Siellä hän laati ohjeita tähtitieteellisten välineiden, muun muassa Jaakobinsauvan, rakentamiseen ja tähtieteellisestä havainnoinnista. Hän myös laati astrologisia horoskooppeja ja harjoitti alkemiaa.[1][2]
Rheticus jatkoi suuren matemaattisen tutkielmansa Opus Palatinum de Triangulis työstämistä kuolemaansa saakka. Sen ensimmäinen versio oli vuonna 1551 julkaistu Canon doctrinae triangulorum. Opus Palatinum -teoksen julkaisi Rheticuksen kuoleman jälkeen matemaatikko Valentine Otho vuonna 1596. Siinä määritteltiin trigonometriset funktiot ensimmäisen kerran suorakulmaisen kolmion sivujen suhteina. Teos sisälsi tarkat ja laajat trigonometriset taulukot.[1][2]
Lähteet
- ↑ a b c Rheticus, Georg Joachim Neue Deutsche Biographie. 2003. Viitattu 27.12.2022.
- ↑ a b c Rheticus Encyclopedia Britannica. 1911. Viitattu 27.12.2022.
Aiheesta muualla
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Georg Joachim Rheticus Wikimedia Commonsissa
|