Hakkuujäte
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b0/Clearcutting_in_German_alps_2.jpg/250px-Clearcutting_in_German_alps_2.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/96/Empilement_de_souches_de_pins_apr%C3%A8s_d%C3%A9souchage_d%27une_coupe_rase_2018_Landes_de_Gascogne_03.jpg/250px-Empilement_de_souches_de_pins_apr%C3%A8s_d%C3%A9souchage_d%27une_coupe_rase_2018_Landes_de_Gascogne_03.jpg)
Hakkuujäte tai hakkuutähteet [1] on metsän hakkuussa, erityisesti avohakkuussa maahan jääneitä oksia, latvuksia ja kantoja. Ne voidaan jättää maahan ylläpitämään luontaista biodiversiteettiä eli monimuotoisuutta tai kerätä energiapuuksi, jolloin ne kuivataan ulkona suurissa aumoissa, haketetaan ja kuljetetaan lämpövoimalaitoksiin poltettavaksi lämpöenergiaksi. Oksia ja latvuksia kertyy erityisesti hakattavista kuusikoista, joista sitä saadaan noin 80 m³ hehtaarilta. Vuonna 2000 hakkuutähteitä kerättiin koko suomessa 600 000 m³.
Hakkuutähteiden keruu on suurisuuntaista toimintaa, koska pienimuotoisena paikallisena se ei ole kannattavaa. Suomen suurin tähteiden käyttäjä on Stora Enso, suuria ovat myös UPM ja Vapo. Hakkuutähteitä kerätään myös Ruotsissa ja Kanadassa, jossa niitä ei kuitenkaan käytetä lämpöenergiaksi.[2] Hakkuutähteiden keruu parantaa päätehakkuun jälkeen metsän uudistamisen onnistumista, mutta liiallinen tähteiden kerääminen myös köyhdyttää maata ravinteista.[3]